32 
STAUB MÓRICZ : 
sekelt, sőt talán a subtropikus vidékek typusaival való ezen keveréke alig 
tekinthető többé olyan idegenszerünek, ba meggondoljuk azt, hogy Ujsee- 
landban még most is subtropikus növények a glecserek közvetlen közelében 
tenyésznek es hogy a glecserek kevésbé nagy hidegre, mint inkább nedves 
telekre utalnak. 
Milyenek lehettek tehát akkor, mikor a leirt flóra és rovarfauna élt, 
Felek vidékének éghajlati viszonyai ? Ennek megitélésénel két szélsőség 
között állunk. Grönland — 8°-nyi évi hőmérsékét nem fogadhatjuk el, mert 
fölötte valószínű, hogy ez lehetetlenné tette volna egynéhány olyan nö¬ 
vénynek létezését, melyek megmaradtak nemcsak Európában, hanem 
Erdélyben is meg alacsonyabb fekvésű helyeken, másrészt a grönlandi 
növényeket Európa alpin vidékein is föltaláljuk ismét. A flóra összeségében 
pedig megint határozottan kizárja azt, hogy Felek vidékének mai éghajlata 
mellett létezhetett volna, ellenben oda mutat, hogy akkor hazánk déli vidé¬ 
kén olyan éghajlat szabta meg a szerves világ képét, mint a minőt ma Európa 
északibb vagy alpin vidékén találunk. 
Fogadjuk el a legkedvezőbb esetet; tegyük föl, hogy akkor Felek évi 
hőmerséke 6° C-ot tett, akkor körülbelül a hőmérsék azon évi menetét 
nyernők, melyet ma Késmárkon (49° 8' é. sz. és 38° 6' f. h.; tenger f. mag. 
636 m) tapasztalunk és mely a következő: 
Jan. Febr. Márcz. Apr. Máj. Jun. Jul. 
—5,2 —2,9 0,2 6,5 11,3 16,1 17,5 
Okt. Nov. Decz. Év* 
7,6 1,2 —3,7 6,4. 
minek alapján most a szomszedhegyeken a hőmérsék apadását könnyen 
kiszámíthatjuk. 
v. Sonnklar** vizsgálataiból tudjuk ugyanis azt. hogy a keleti Alpokon 
219 m-rel való emelkedesnel a hőmérsék 1° C-al apad; 
Hann Gyula,*** ki ugyanezt a viszonyt a nyugoti Alpokra, az északi 
* Az 1873—<85. években tett megfigyelések szerint a m. kir. meteor, központi 
intézet évkönyveiből. 
Nagy-Szeben, melytől Felek délkeleti irányban kb. 20 km-nyi távolságban, de a 
tenger fölött majdnem egyforma magasságban (Nagyszeben 408 m, Felek 394 m) 
fekszik, az 1871—1885-ig terjedő meteorologiai megfigyelések szerint a következő hő- 
mérséki viszonyokat tűnteti föl: 
Jan. Febr. Márcz. Ápr. Máj. Jun. Jul. Aug. Szept. Okt. Nov. Decz. Ev 
-4,7 —2,0 3.4 10,1 13,9 17,8 19,5 18,8 14,S 9,6 3,1 —2,2 8,5. 
** Sonklar, Ueber d. Aenderungen d. Temperáim- m. d. Höhe. — Denkscliriften 
d. k. Akad. d. Wiss. Bd. XXI. p. 57. 
*** Hann J., Die Wármeabnahme mit dér Höhe an dér Erdoberfláche und ifire 
jahrliche Periode. — Stzgsb. d. k. Akad. d. Wiss. Bd. LXI. Abth. I, 1870. 
( 32 ) 
Aug. Sept. 
16,7 12,7 
