MAGYARORSZÁG JÉGKORSZAKA ÉS FLÓRÁJA. 
29 
Pinns Pumilio Haenke már szűkebb területet foglal el Európában 
mint az eddig fölhozottak. Főszékhelye Kárpátjaink, hol a központi Kárpá¬ 
tokban Kolbenheyer szerint 1330—1880 m átlagos magasságban előfordul, 
de helyenként mélyebbre is megy le, igy Podspady körül (908 m); másreszt 
2000 m-nél magasabbra is megy, így a Tupan 2230 m-nyi magasságban is 
jól érzi magát. Ennek megfelelne az, a mit Simonkai mond könyvében,* 
hogy Erdélyben 600—1000 m magasságban többnyire csak kisebb csepőté- 
ket alkot, de a Királykövön 2000 m-nél nagyobb magasságiján is látható. 
Előfordul meg a bajor fensik lápjain, hol Sendtner szerint legalacsonyab¬ 
ban tenyészik, 466 és 550 m között. Nálunk a Javorinán a törpe fenyő évi 
2,99°-nyi évi hőmérsékkel elégszik meg. 
Pinus Cembra L. a havasi fenyő még ma található központi Kárpát¬ 
jainkban Kolbenheyer szerint 1295—1612 m-nyi magasságban, de gyéren, 
legtöbb tenyészik még a Nagy Halastó, a Bialka- és a Rosztokavölgyben. 
Erdélyben is ritka, de úgy látszik, ott magasabbra megy, mert a Retyezát 
havasain, a Czibin forrásvidékén, a Bucsecsen és a rodnai havasokon elő¬ 
fordul. Kárpátjainkon ép oly kevéssé képez összefüggő csepőteket, mint 
előfordulásának másik területen, az Alpokon, hol a stilfsi hágón legfelsőbb 
határát, ugyanis 2560m-t éréi; a tiroli központi Alpokon pedig 1572,9 m-nél 
van alsó határa. E fenyő tehát igazi alpesi növény, mely az említett stilfsi 
hágón a következő hőmérsékben részesül: 
Jan. Febr. Márcz. Ápril. Máj. Jun. Jul. Aug. 
—12,44 —9,5 —6,94 —4,89 —1,05 +5,17 +7,69 +7,80 
Szept. Okt. Nov. Decz. Év** 
+ 5,47 +0,9 —9,60 —11,69 —2,37°C 
Dryas octopetala L. biológiai sajátságaira nézve igazi poláris növény. 
Elfoglalja az európai magas hegységeket, elég gyakori központi Kárpátjain¬ 
kon és itt is a havasi, a 2000 m fölötti tájba megy föl; szintúgy elég gya¬ 
kori a Királyhágón túli havasokon, a hol a sziklás törmeléken szinten a 
2000 m fölüli magasságban található. De gyakori növény Spitzbergán is, 
hol az északi szélesség 80° 24' -ig megy és Grönlandban honos, hol deli 
határa a 73 ik fok. 
Salix myrtilloides L. már nem fordul elő a Királyhágón túl es a köz¬ 
ponti Kárpátokon is csak egyetlen egy helyen, ugyanis a Tátra deli lejtőjén 
Rox mellett mocsaras erdőkben találták. E vidéken először Wahlenberg 
fedezte föl, utána soká hiába keresték mások ; míg végre Sagorski E. 1888-ban 
Salix repens L. társaságában a Rox melletti egererdőben újra megtalálta.*** 
* Enumeratio Flóra Transsilvanicse p. 598. 
** A 2472,3 m magasságban fekvő Szt.-Mária nevű állomás után. V. ö. Will- 
komm M., Forstliche Flóra von Deutsckland-Oesterreicli p. 152. 
*** Sagorski E. u. Schneider G., Flóra d. Centralcarpatken, 1891. II. p. 461. 
(29) 
