MAGYARORSZÁG JÉGKORSZAKA ÉS FLÓRÁJA. 
21 
mann által fölemlített közleményemben 31 2 előzetesen nyilatkoztam, nem 
egészen értéktelen járulékot fog képezni; megjegyzem azonban, hogy most, 
miután tisztelt barátom, clr. Koch Antal kolozsvári egyetemi tanár szíves¬ 
sége folytán azon anyagot is átnézhettem, melyet néhai Herbich Ferencz 
gyűjtött és melynek alapján említett közleményét irta 30 , még nagyobb 
mértékben jutottam ama bizonyítékok birtokába, melyek az előleges 
közleményemben elmondottak egész teljességükben való fentartására báto¬ 
rítanak. 
Ezen kitérés után áttérek tanulmányom tulajdonképeni tárgyára. 
Nyugatra a Negoitól emelkedik a 2420 m magas Budislav, * melynek 
kúpja alatt fekszik a Feleki-tó (Lacu Avrigului). Környéken veszi a Feleki 
patak is eredetét, mely a feleki völgyben körülbelül 23 km-nyi útjában 
kiérvén az 1000 m-nyi magasságból a 2288 m magas Szurul vizével 
(Riu Dsibli) egyesül és most nyugatnak folyván, Felek (Freck, Avrigu) 
nevű községnél az Oltba szakad. E község nyugati határában, a Riu Dsibli 
nevű patak bal partjától nem messze a Vale Dicate vízmosásban fekszik 
ama föltárás, melyről a következőt mondhatom.** 
Közvetlenül a 4—6 m vastag kavicsreteg alatt következik 
Va m vastag, plasztikus, kékes szürke agyag, mely a levegőn csakhamar 
megszárad és azután barnás színt vesz föl; alatta fekszik a 
0,6 m-nel vastagabb palaszénréteg a növény- és rovarmaradványokkal és 
ennek fekűjet ismét az említett 
kekes szürke agyag képezi, melynek vastagsága azonban csak 1—1,5 m-ig 
volt követhető. 
A palaszén maga feketés szürke, puha. Friss állapotban a késsel könnyen 
faragható, de a levegőn csakhamar megszárad, leveles lesz, sőt szét is esik. 
Kalecsinszky Sándor tagtársunk és a m. kir. földtani intézet chemikusa 
szíves volt e szenet megelemezni es a következő eredményt nyerte: 
100 s. r.-ben van 
Eléghető rész _ ... ... ... ... ... 38,404 
Hamu... _ _ ... ... _ ... _ 54,513 
Nedvesség ... ... ... ... ... ... ... 7,083 
Összesen 100,000 
Fütőképesség (Berthier szerint) 1428 caloria. 
E szén tehát iszapból és abenne tenyésző növények gyökerei, rhizomái, 
szárai, gyümölcsei és farészei keverékéből áll. Ez utóbbiak oly nagy nyomást 
* Lehmann (i. h. 335. 1.) szerint e hegy tulaj donképeni neve Csórta volna, és 
csak tévedésből került a Budislav név a törzskari térképre. 
** A lelethely fekvését mutatja az ide mellékelt térképvázlat, melybe egyszers¬ 
mind egy-kettőnek kivételével valamennyi hegycsúcs és völgy van főivé ve, hol 
Lehmann és Inkey jégkorszakbeli nyomokra akadtak. 
( 21 ) 
