MAGYARORSZÁG JÉGKORSZAKA ÉS FLÓRÁJA. 
17 
hogy Kárpátjainkon csak tetemesebb magasságban, szükebb határok közé 
voltak azon tén} r ezők szorítva, melyek a glecserkepződésnél szerepelnek. 
Azonban mi most új kérdés előtt állunk : Vájjon hazánk délkeleti és déli 
határain, liol hasonló hegyóriások emelkednek, fölmutathatjuk-e a jégkor¬ 
szak kőbe vésett nyomait? Oly kérdés előtt állunk, melyre még mai napig 
sem kaptunk a kielégítő feleletet. 
Lehmann Pál, 22 berlini geológus, 1882-ben a Buteanu (2510 m) és 
Builea között a Builea-tóhoz vezető völgyben, a törpe fenyő régiójában nagy 
szögletes tüskékből álló kőrakásra akadt, mely fölött körülbelül 25 m-rel 
magasabban a quarzban dús kőzet rétegzettségén harántúl átmenő víz¬ 
szintes csiszolatokat vett észre. Az Árpás völgyében 1957 m-nyi magasság¬ 
ban fekszik a Podragelu-tó, közel a 2455 m magas Podraguhoz. E tó fölött 
Lehmann a völgy legmagasabb lépcsőzetén három oldalról bekerített 
cirkusra akadt, melynek negyedik oldalát egy homlokmoréna íve foglalta 
el. Lehmann mindeme megfigyelései azonban nem tudták Primics György- öt 
ki saját tapasztalatából igen jól ismeri a fogarasi havasok tektonikáját, meg¬ 
győzni arról, hogy a Lehmann látta dolgok tényleg a jégkor nyomai volná¬ 
nak. Lehmann 29 1884-ben a berlini földrajzi társulat megbízásából és a 
Bittér-alapítvány támogatása mellett, újból bejárta hazánk déli havasait, és 
daczára annak, hogy saját vallomása szerint számos viszontagságon ment 
keresztül, két hónapot töltött ott; újabb megfigyeléseket tett és számos 
adatot gyűjtött, melyekkel korábbi állítását megerősíteni véli. Meglehetős 
nagy területet járhatott akkor be, mert a Királykőtől kezdve a Betyezátig 
mindenütt akadt a régi jégárak nyomaira, a milyeneknek különösen a min¬ 
den magasabb völgyben kiálló sziklapupokat és kádszerű mélyedéseket, 
valamint a kisebb-nagyobb tavakat tekinti. így a Sárián (2061 m) alatti 
cirkust kis glecser töltötte ki, mely 1650 m-nyi magasságig terjedett lefelé 
es visszavonulása alkalmával 1800 m-nyi magasságban morénát hagyott 
hátra. A Pareng-e n Lehmann szerint a cirkusok nagyobb méreteket tüntetnek 
föl és sűrűén feküsznek egymás mellett, de a hegytömzs csak északi és 
keleti lejtőire szorítkoznak; ellenben a Retyezát- on a déli oldalon is lát¬ 
hatók, noha az észak felé fekvő cirkusok száma itt is nagyobb. A Teunegru- 
tól keletre fekszik 1922 m-nyi magasságban a Gemeni-tó, egy olyan területen 
alul, melynek kis sziklamedenczék, sziklapúpok és egyes szögletes, saját¬ 
ságosán elhelyezkedett sziklatuskók határozott glaciális typust kölcsönöz¬ 
nek. Különös súlyt fektet Lehmann a cirkusok elterjedésére, melyeket 
a glecserek a jég által kialakított és valamely különös kőzetfajhoz nem 
kötött gyüjtőmedenczéinek tart. Szerinte a 2000 m-nél alacsonyabb 
hegyeken a typikus cirkusképződés egyáltalában elmaradt, a 2061 m magas 
Surián a hegyek legalacsonyabbika, mely alatt cirkus-völgy van. Mindeme 
sziklafülkékre nézve az észak és kelet felé való fekvés közös és valamennyi 
a főgerinczekből délfele kiinduló lánczokon a keleti lejtő az, melyet leginkább 
Földtani Közlöny. XXI. köt. 1891. (17) 2 
