8 
Dí SZABÓ JÓZSEF : 
Kiindulása a párisi medencze, hol a harmadkori sistemák rétegeit vette li 
tanulmányozás alá nagyobb részletezéssel és pontossággal, mint előbb történt. 
Ö volt az első, ki a kréta-sistemát felosztotta, daczára, hogy annak kövületei 
oly kétségbeejtő egyformaságot árultak el; ő azonban fölfedezett a micrasterek 
között némi eltéréseket s ezen alapon Angliában és Csehországban is keresz¬ 
tülvihető volt a felosztás. Folytatta aztán, biztosabb alapot nyerendő, a kréta¬ 
tanulmányozást nevezetesen még Skandináviában, Oroszországban. Majd 
azután a mediterrán provinciák tanulmányozására adta magát. Itt a nagy 
eltérések az összehasonlítást nehézzé tették, tanulmányát aPireneákon kezdve 
folytatta a Provence-ban, innét átment Olaszországba, sőt Magyarországba is. 
Magyarországba 1876-ban jött azon alkalommal, hogy itt az antliro- 
pologiai és práhistoriai nemzetközi kongressus tartatott, melyre különösen 
Francziaországból oly sok jeles ember jelent meg. Reánk nézve hizelgő, 
hogy kísérője és legjelesebb tanítványainak egyike Munier-Chalmas míg a 
többi útjáról csak névleg emlékezik, erről a Montparnasse temetőben tartott 
halotti bucsuzáskor részletesen így emlékezik meg: «Párisból előbb Jurába 
ment, hol augusztust töltötte geológiai tanulmányozással; szeptember elején 
Pécsbe utazott, hol a geologok nagy tisztelettel fogadták. Megnézte az inté¬ 
zeteket és a múzeumokat építési szempontból, mert tervben volt új Sor- 
bonne-t építeni. Bécsből Budapestre rándult, liol szintén oly fogadtatásban 
részesült, melyből az iránta táplált nagy tisztelet tűnt ki. Itt Hantken úr, 
az osztrák-magyar monarchia legjelesebb geologjai egyikének vezetése alatt 
csakhamar megkezdette azon nagy és szép kirándulásokat, melyeket a bejárt 
szaggatott lapos terület nyújt. A magyarhoni geológiai intézet igazgatójának 
tekintélyes állása következtében lehetségessé vált, nemcsak Budapest kör¬ 
nyékén, de a Bakonyban, Vértesben fel Esztergomig a legszebb és legérde¬ 
kesebb kirándulást tenni, melyre egy geolog csak számíthat.* 
E. Hébert 1812-ben született Auxerre közelében Villefargea község¬ 
ben, hol atyja kiszolgált katona és bérlő volt. Első iskoláit Auxerre-ben oly 
jelesen végezte, hogy jobbnak látták a földmívelés helyett Párisba küldeni. 
1830-ban jött az École Normale-ba, szerény anyagi viszonyain segítendő 
tanított magánintézetekben, lassankint az École Normale supérieure tanít¬ 
ványa, majd később ezen magas iskolában sous-directeur des études lett. 
További emelkedései: tanár a Sorbonne-ban, tagja az Institut-nek (Membre 
de 1' Académie des Sciences), doyen de la faculté des Sciences. A franczia 
geológiai társulat bárom ízben választotta elnökévé. 
Delafosse idejében akkor, midőn Hébert tanuló volt, a termek és 
gyűjtemények csak néhány választottnak állottak rendelkezésére. Hébert 
* II peut, gráce á la liaute position qu’occupe le directeur de 1 Institut Géolo- 
gique, fairé dans les comitats de Gran, de Testli et daus la Bakony, le pilis beau et 
le pilis intévessant voyage, qu’il sois donné á un géologue d’accomplir. 
(8) 
