6 
d; szabó józsef : 
vet kezdte tanulni; Bécsből Florenczbe költözött, honnét az Elba sziget 
tanulmányozására vállalkozott. Innét a Monté Cristo lakatlan szirteket 
vizsgálta vagy 14 napig. Ezután a jeles hannoveri tudóssal, báró Walters- 
hausennel Siciliába rándultak az Etna tanulmányozására. Az Etnán három 
hetet töltöttek, a melyből egy a tetőre esett, hol a «Casa Inglese» volt a 
hajlékuk. 
Etnáról Florenczbe ment, hogy átránduljon újból Elbára, ott annyi 
adatot gyűjtendő, hogy geológiai térképet készíthessen. 
Az ásvány- és kőzettani meghatározások végett Bécsben telepedett le, 
hol Haidinger vezetése mellett dolgozott. Bécsből Selmeczre ment, hol 
tanulmányozásokat tett. Selmeczről Budapestre jött 1842-ben, hol éppen a 
lánczhíd épült és Clark útmutatása szerint megtekintette mindazon bányá¬ 
kat, melyekből a köveket és a liidrauli meszet szállították, ezek Sóskút, 
Yácz (Naszál) és Beocsin Szerémben. A következő kirándulási időszakban 
Hauer és Patera társaságában Ur völgyet, Magurkát és a Garamvölgyet 
járta be ; aztán délnek tartva, meglátogatták Oraviczát, Szászkát és a stájer¬ 
laki szénbányászatot. Ezen hosszú és fontos kirándulás után egy másikat 
tervezett Ivacskovics selmeczi bányásznövendékkel, ki neki kalauza és tol¬ 
mácsa volt. Erdély déli és keleti hegységeit járták be. Székelyföldön a 
határőrök kísérete mellett mammaliga koszton geologizáltak, a bánya¬ 
helyekből ezen körutjokba esett Borsa, Kapnikbánya, Felsőbánya, Nagy¬ 
bánya, Nagyág és Verespatak. 
Magyarországgal most végezve, az utolsó gőzhajót felhasználta arra, 
hogy Konstantinápolyba menjen, itt azonban soká nem időzött, hanem egy 
amerikai barátja társaságában Alexandriába ment s a telet Nilutazásra 
használta fel. 
1843-ban a telet ismét Selmeczen töltötte, hol nekem is alkalmam 
volt vele megismerkedni s emlékezem, hogy mily buzdító volt reám nézve a 
társalgás egy ilyen világlátott szakemberrel arra, hogy belőlem is utazó 
váljék. 1844-ben Németországba ment megtekinteni és jelentést tenni 
kőszén- és vasbányákról Nassauban egy angol társaság részére. Onnét vissza¬ 
tért hazájába, hol a Sir H. de la Beche vezetése alatt álló geológiai intézet 
tagjává lett s mint ilyen a nyarat már felvételekkel töltötte el. Nagy tevé¬ 
kenységet fejtett ki úgy hivatalos állásában, mint egyéb geológiai s bányá¬ 
szati megbizásokban. Ezen idő alatt sem szűnt meg utazni a kontinensen, 
megnézte déli Erancziaország, nyugati Németország, Spanyolország, Olasz¬ 
ország és Norvégia nevezetesebb fémbányáit, Francziaországban és Bel¬ 
giumban azon kívül a kőszénfejtés újabb módjait tekintette meg. 
1851-ben előadások tartására hivatott meg a királyi bányaiskolába 
Londonban, akkor Anglia ezen új intézetébe, hol később tanárrá lett s az 
maradt halálig. 
A londoni geológiai társulat 1856-ban tiszteleti titkárává, majd 
( 6 ) 
