KOCSIS JÁNOS : 
106 
mítva a három új fajt, melyeknek a következtetésre befolyásuk nincsen — 
csakis három közös faj van s ezek általában eocenrétegekre kevésbbé jel¬ 
lemző fajok. 
A Palabánya-völgyből tárgyalt ezen két réteg foraminifera-faunája fel¬ 
tűnően hasonlít a buda-nagykovácsi-i s az esztergomi vidék középső és alsó 
eocen tengeri rétegek faunáihoz. 
Kiemelendők különösen a következő foraminiferafajok : 
Biloculina bulloides d'Orb. 
Triloculina trigonula d’Orb. 
Quinqueloculina laevigata d’Orb. 
Q. striata d'Orb. 
Q. prisca d’Orb. 
Robulina eoccna Hantk. in litt. 
Virgulina hungarica Hantk. 
Bulimmá pulclira Terq. 
Globigerina mimita Hantk, in litt. 
[5] Ti uncatulina eocen a Hantk. in litt. 
Anomalina aspera Hantk. in litt. 
Gypsina globulus Beüss. sp. 
Discorbina párisiénsis d’Orb. 
Botalia spinosa Hantk. in litt. 
Nonionina propmgua Hantk. in litt. 
N. eoccna Hantk. in litt. 
Polystomella latidorsata Keuss. 
Patcllina Bradyi Hantk. in litt., 
mint a melyek a nagykovácsi-i és budakeszi tengeri eocenrétegek legjellem¬ 
zőbb alakjai s a kérdéses két rétegben is az uralkodó fajok. 
A tömegesen fellépő vonalozott nummulitok részben megegyeznek az 
esztergomi alsó-eocen ú. n. subplanulata- vagy operculina-emeletében, 
részben pedig a nagykovácsi-i eocen tengeri képződmény alsó osztályzatában 
előfordulókkal. 
Ha továbbá tekintetbe veszszük, hogy a kérdéses rétegekben a forami- 
niferák nagy része a párisi durvamész középső osztályában is honos, a leg¬ 
nagyobb valószínűséggel föltehetjük, miszerint ezen rétegek a párisi középső 
durvamész rétegeivel egykorúnk s legingább a nagykovácsi-i s budakeszi eocen 
tengeri rétegeknek felelnek meg. 
Igen fontos még ez utóbbi emelet jellemzésére egy kis operculina-féle 
alak, mely a Nummulites subplanulatával saNummulites sp.-el együtt igen 
nagy mennyiségben jön elő. Ezen operculina-féle alakok közt számos olyan 
m 
