116 
KALECSINSZKY SÁNDOR : VOLtJMENOMETER. 
kristályokból áll, egyszerűen pincettel viszsziik be, ha pedig poralakú, úgy 
ezt szélesebb nyílású tölcsércső segélyével végezzúk. 
Az ily módon megtöltött edénykét visszahelyezzük, azután egy ideig 
várunk, hogy a kezünk melegétől felmelegedett edényke hőmérsékletét 
kiegyenlítse és ha netalán kételyünk volna, úgy a második megfigyelési soro¬ 
zatot ismételhetjük, a mi nem jár nagy nehézséggel. 
A távcsőhöz vezető hosszú csövet egy deszkára erősítettem meg, 
hogy az mindig ugyanazon helyzetben maradjon, mert különben ennek 
folytán a készülékben levő higany niveauja is megváltoznék, a mi hiba¬ 
forrás volna. 
A barométer nyitott csövet hosszabb kaucsukcsővel kötöttem össze, 
úgy hogy ez az üveges szekrényből kinézzen, ennek a megszorítása a higany 
mozgását okozza, a mit a barométer állásának pontos leolvasása miatt min¬ 
den leolvasás előtt meg kell tenni. 
Nagy viharoknál, a midőn a barométer állása láthatólag folytonosan 
ingadozik, a volumenometerrel dolgozni nem tanácsos. 
Ezen készüléknek előnyei közé számítom azt, hogy higanynyal mani¬ 
pulálni tulajdonképen nem kell, sem pedig azt mérlegelni, mint pl. a Reg- 
nault és RÜDORF-féle volumenometereknél. 
A testek térfogatának meghatározásánál tehát súly szerint mérni nem 
kell, csupán néhány skála leolvasását kell végezni, csak ha a test fajsúlyát 
akarjuk meghatározni, kell a vizsgálandó testnek a súlyát ismerni. 
A módosításokkal elértük azt, hogy a készülék a kísérletezés alatt nem 
melegedik fel, a mi az eredményre nézve igen lényeges befolyású, továbbá 
a két állandó jelig való gyors és pontos beállítás igen könnyen megtör¬ 
ténik. 
Készülékemnél a lényeges rész, t. i. a hová a vizsgálati test betétetik 
és azon rész, a hol a nyomáskülönbség leolvastatik, fix és csupán a higany 
mozog benne. 
A nagy higanytartó edény (D), a mely csappal elzárható, csupán a 
higany közelítő beállítására és a távcső mellett levő kis (e) csap a pontos 
beállításra való. 
Ezen készülékkel egymás után számos meghatározást végezhetünk és 
az eredmény pontosságával meg lehetünk elégedve. 
Ha egymás után kétszer határozzuk meg a test fajsúlyát, úgy azt 
találjuk, hogy a két eredmény közötti különbség csak is a harmadik decimá¬ 
lisban tér el egy keveset, a mint azt az alább felsorolt példák mutatják. 
Kősó poralakban faj súlya ... ... ... ... ... 2,2271 
« más esetben « ... ... ... ... ... 2,2262 
Salétrom (KN0 3 ) száraz pora ... ... ... 2.1167 
« más esetben ... ... ... ... ... 2,1143 
Kén száraz pora ... ... ... ... ... ... ... 2,0357 
« más esetben _ ... ... „. ... 2,0202 
m 
