gÁcsorszagi NÖVÉNYEK. 
121 
3. Növények a krakói tűzálló agyagból. 
Römek FERDiNAND-nak már 20 évvel ezelőtt írt «Geologie von Oberschlesien» 
czímű munkájából 1 tudjuk azt, hogy Krakó környékén a Regulice, Alwernia, 
Grojec, Poremba, Mirow, Kamica községek mellett fehér színű tűzálló agyagot 
bányásznak, mely mirow-i agyag elnevezés alatt a felső sziléziai hutákba került, 
hol muffeleket készítettek belőle. 
Römer az agyag előfordulásának körülményeire vonatkozólag azt mondja, 
hogy a rétegsorozat, melynek egyik részét a szóban levő agyag képezi, a kagyló- 
mészen fekszik ; a fehér homokok, homokkövek és fehér tűzálló agyag váltakozó 
rétegeiből áll, melyek fedőjét az Ammonites macrocephalus rétegei képezik. Az 
egész lerakodás nem haladja meg a 100 lábat. Jobb betekintést engedett a grojeci 
föltárás, hol következő rétegeket ástak át. Fölül feküdt a fehér jura Ammonites 
biplex-xel 70 lábnyi vastagságban, ez alatt következett a barna jura mészmárgája 
Ammonites macrocephalus- sál 18 lábnyi vastagságban; ezután 12 lábnyi vastagság¬ 
ban a valószínűleg még a barna jurához tartozó homokos rétegek meszes közbe- 
fekvetekkel és végre 80—100 liüvelyknyi vastag fehér liomokróteg, melyet a 
fehér tűzálló agyag áthatol. Két silány növenymaradványon kívül semmi egyéb 
szerves zárványt nem találtak e rétegsorozatban. E növények egyikében fölismerte 
Schenk A. Gladophlebis Rösserti Presl. sp.-t (Alethopteris Rösserti Presl., Aspleni- 
tes Rösserti Schenk) ; a másik Oalarnites Lehmannianus Göpp.-re emlékeztetett. 
A szerves zárványok eme szembetűnő szegénysége oka annak, hogy a réteg¬ 
sorozat korának pontos meghatározása fölötte nehéz volt. Zeuschner L. a tarka 
keuperagyagokhoz számította; Hohenegger L. csak annyit mondott, hogy a barna 
jura macrocephalus rétegének van alárendelve ; Römer pedig valószínűnek mondja, 
hogy a keuper legfelsőbb osztályzatához tartozik ; mindenesetre fiatalabb a kagyló- 
mésznél, de idősebb az Ammonites macrocephalus középjurabeli rétegeinél. 
A grojeci föltárások azonban az idővel fölötte gazdag és érdekes flórát szol¬ 
gáltattak tudományunknak, minek első hírét Stur D. egy 1880-ban írt közleményé¬ 
ből vettük. 2 
Stur a neki beküldött növények között sok új alakot talált; így nevezetesen 
a következőket : Thinnfeldia n. sp., fítenis Potockii n. sp., Oligocarpia (?) Grojecen- 
sis n. sp., Speirocarpus Bartoneci n. sp., Sp. Grojecensis n. sp., Sp. (?) Potockii n. 
sp., Davallia (? ) recta n. sp., D. ( ? ) ascendens n. sp., Pterophyllum cf. medianum Beán. 
Stur akkor azt a nézetet is nyilvánította, hogy nem lehetetlen, hogy Grojec 
az osztrák Scarborough (Oolith). 
Még gazdagabb eredményt mutathat azonban föl Raciborski M. úr gyűjtése, 
mert négy előleges közleményéből megtudjuk, hogy eddig 70 növényfajt gyűjtött. 3 
1 Id. h. 206. lap. 
2 I>. Stur, Ueber die Flóra dér feuerfesten Tlione von Grojec in Galizien. — 
Vlullgn. dér k. k. geol. Reiclisanst. Wien, 1880. 106—108. lap. 
3 Ueber denjetzigen Zustand unserer Kenntnisse dér fossilen Flóra dér Rrakauer 
feuerfesten Tlione. — Bér. d. phys. Comm. in Krakau. Bd. XXIII. 1888, p. 129—140. 
(Lengyel nyelven.) Ueber die Flóra und das Altér dér Krakauer feuerfesten Tlione. 
(Ugyanott lengyel nyelven). Flóré fossile des argiles plastiques dans les environs de 
(97) 
