TÁRSULATI ÜGYEK. 
127 
pvroxenandesittal nincsenek összeköttetésben. Érdekes a telérekben lévő mozgások 
és a chemizmus tárgyalása. Ez utóbbinál a víz játsza a logfőbb szerepet, a melynek 
pontosan meg lehet különböztetni egy magasabb hőfok és oxygén hiánya által 
jellemzett felszálló oszlopát és egy oxygént, és egyéb anyagokat is tartalmazó leszálló 
oszlopot. Részletes példa gyanánt fölhozta a szerző a pyritet és markasitot. A kőze¬ 
tekben soha nem fordul elő más vassulíid, mint a felnyomuló vízből kivált pyrit, 
a sok markasit kivétel nélkül a vassulfátoknak desoxydatiói terménye a vájatokbán, 
hol a sulfát-oldat korhadó ácsolattal érintkezik. 
Dr. Szontagh Tamás "Magyarország vizeinek tanulmányozásáról és ismerte¬ 
téséről') értekezett. 
Felolvasásában különösen foglalkozott az állami technikai és vízrajzi osztály 
működésével, a kultúrmérnöki intézmény eddigi tevékenységével és a vízjogi tör¬ 
vénynek kezelését ismertette, különös tekintettel az ásványos források védő terüle¬ 
tének megállapítására. 
Az állami vízrajzi osztály eddig derék munkát végezett és különösen a Tisza 
és mellékfolyóinak mederképződésével, vízállásaival és víz-sebességi méréseivel 
foglalkozott. Az árvízjelzés czéljából állandó jelző állomásokat állított fel s a Tiszára 
nézve 45 ilyen állomással van távirdai összeköttetésben. Nemkülönben a Dunával 
és a Balatonnal is foglalkozott. Továbbá az állami hydrographiai osztály az 1886-ik 
év óta igen becses tartalmú évkönyveket ad ki, a melyben tanulmányait ismerteti. 
Az országos kultúrmérnöki hivatal különösen a talajjavításokkal, városok 
csatornázásával és víz-vezetékek valamint szabályozások tervezetének elkészítésével 
és keresztülvitelével foglalkozik. A kultúrmérnöki hivatal hatáskörébe jelenleg 
62 vízszövetkezet tartozik, körülbelül 222.000 kát. holddal és 1879—1889-ig össze¬ 
sen 13.383.000 köbméter földet mozgósítottak. Az előadó továbbá a vízjogi törvény 
azon paragrafusairól szól, a melyek az ásványos és gyógyforrások védő területének 
engedélyezésére vonatkoznak s itten különösen kiemeli a m. kir. földtani intézet 
igazgatóságának ide vonatkozó működését. 
Végül rövid összehasonlítást tesz a franczia és magyar állami vízügyi kezelés 
között s e helyütt saját meggyőződésének is ad kifejezést. Felolvasását azzal végzi, 
hogy a magyar vízügyek kezelése az újabb időben sok tekintetben igen-igen helyes 
utón halad s biztosan reményelhetjük, hogy vízügyi bajainknak kikutatásánál, mint 
igen fontosat a geológiai tényezők ismeretét is a kellő méltatásban fogja részesíteni. 
Dr. Muraközt Károly «atelegráf szigetelőinek anyagáról') értekezett. Három¬ 
féle szigetelőt vizsgált meg, a melyek közül csak egy valódi jó porczellán. Mikrosz¬ 
kóppal is vizsgálta a szigetelőket. Az irodalom ismertetése után eredményként 
említi, hogy eddigelé nincs pontosan megállapítva, milyen cliemiai átalakuláson 
mennek át égetésnél a porczellán nyers anyagát képező elegy alkotó részei. 
Vernadsky kimutatta, hogy a sévres-i porczellánban mintegy 30% Sillimanithoz 
hasonló kristályos subsilikát képződik, de nem szól bővebben a 70%-nyi amorf 
anyagról. Értekező fajsúlyúk segítségével szándékozik izolálni e különböző anyago¬ 
kat, hogy azokat részletes vizsgálat alá vethesse. Fajsulyra nézve nincs különbség 
a 3 szigetelő anyaga között. 
A szigetelők elektromos vezető képességét Kolozsvárt és Bállá mérnökök 
végezték. A nem porczellánok között is akadnak, a melyek ellentállása nagyobb a 
( 103 ) 
