130 
TÁRSULATI ÜGYEK. 
4. Kalecsinszky Sándor « Magyarország agyagairól » tartott előadást. 
Először bemutatta az általa megvizsgált összesen 93-féle magyarországi, hor- 
vát- és szlavonországi agyagokat. Az agyagok tűzállósága és a velejáró fizikai saját¬ 
ságai háromféle gázkemenczében vétettek kísérlet alá és pedig 1-ször 1000°C, 
2-odszor 1200°C és 3-adszor 1500°C hőmérsékletnél. 
A megvizsgáltak között van 33 elsőrendű tűzálló agyag, 27 másodrendű tűz¬ 
álló agyag; továbbá sok jó anyag, amely ;a kőedénygyártásra, közönséges fazék¬ 
edények és tégla gyártására alkalmas. A fehér porczellánszerü agyagok közül külö¬ 
nösen két uj lelőhelyet emelt ki: Székely-Udvarhelyt és Rézbányát. 
Előadó azután bemutatta a Magyarkirályság megvizsgált és ismeretesebb 
agyagainak a térképét. A megvizsgált agyagok — a melyek száma mintegy 300 — 
a földtani intézet gyűjteményében vannak elhelyezve. A térképet úgy állította 
össze, hogy kiilön vannak feltüntetve a tűzálló, a ttíznemálló, a fehér és a közön¬ 
séges agyagok. Ezen térképen látni lehet, hogy az ország jobb minőségű porczel¬ 
lánszerü vagy kőedénygyártásra alkalmas agyagai nagyobbára a trachytvidékeken 
fordulnak elő, továbbá hogy országunknak sok jó minőségű, tűzálló, porczellán, 
kőedény és közönséges agyagárúk előállítására alkalmas anyaga van és mégis az 
1886. évi statistikai kimutatás szerint kb. öt millió forint értékű agyagárú hozatott 
be külföldről éspedig 2.554.007 frt áru porczellánedény, 746.328 frt tűzálló tégla, 
271.130 frt közönséges cserépedény, 424.360 frt kőedény, majolika, fayence; 
223.695 frt kályha, 41.879 frt agyagcsövek, 58.220 frt gázretorta s tégelyek s 
végül 354.039 frt áru agyagföld, chamotte. Ezzel szemben a kivitel leginkább kelet 
és délfelé 815.290 frt áru. 
Minthogy a különböző agyagáruk gyártására szolgáló nyers anyag hazánk¬ 
ban bőven meg van, ezért kívánatos volna, ha mentői több szakképzett gyárosunk 
akadna ezen anyagok okszerű feldolgozására. 
5. Dr. Muraközt Károly a porczellán-földek okszerű elemzéséről értekezik : 
A porczellán-földeket úgy tekintjük mint olyan elegyet, melyben kaolin, föld- 
pát és quarz van. 
Az okszerű elemzés czélja valamely porczellánföldben ezeknek a vegyületek- 
nek egymáshozi vizsonyát megállapítani. Különösen a kaolin mennyisége az, mely 
a porczellánföld értékét befolyásolja. 
Ez ideig hosszas és fáradságos chemiai műveleteket használtak. Felolvasó 
szerint czélt lehet érni, ha a 130°-nál megszárított földet kiizzítva, meghatá¬ 
rozzuk sulyveszteségét vagyis a kaolinban mindig egyenlő mennyiségben jelen 
levő kötött víz százalékos mennyiségét. Számítási adatainak helyességét mások 
elemzési adataival is igazolja. 
Petrik L. erre megjegyzi: 
«Hogy az agyag víztartalma a benne lévő agyaganyagával egyenes viszony¬ 
ban áll, és hogy a víztartalmáról már az agyag tűzállóságára és tisztaságára 
következtethetünk, az elismert tény, de előadó úr javaslatával még sem barátkoz¬ 
hatom meg, mivel feltevésekre alapított számításokkal az elemzést nem tehetjük 
feleslegessé. 
A feltevés szerint az agyag jellemző főalkatórésze az agyaganyag, melynek 
összetétele A1 2 0 3 . 2Si0 2 -b2H 2 ü. De ilyen agyaganyagot a kaolinból eddig tisztán 
(io«) 
