TÁRSULATI ÜGYEK. 
131 
még nem választotta le senki, és a fentebbi képlet csakis a teljesen elmállott, 
ideális anyagnak jelképe, a milyen a természetben alig fordul elő, mivel az elmálás 
egy még mindig végbe menő vegyfolyam és a legtisztább kaolinokban még mindig 
alkaliák vannak jelen. 
De ha fel is teszszük, hogy a kaolinok agyaganyaga már teljesen elmállott, 
még se tehető fel az, hogy minden kaolinban lévő agyaganyag egyforma össze¬ 
tételű, mivel a kaolinok nem, mint előadó úr azt felteszi, csak az orthoklasból, 
hanem minden más földpátból (albit, sanidin, oligoklas stb.) is származhatnak, 
és mint a különböző földpátokban különböző a kovasav és az aluminium-oxyd 
közötti viszony, a szerint más összetételű agyaganyag is fog belőlök keletkezni. 
A természetben egyféle földpátfaj tisztán alig is fordul elő és a földpátok száza¬ 
lékos, azaz tényleges összetétele nagyon is eltér azoknak elméleti összetételétől. 
Eltekintve tehát a földpátokban előforduló idegen alkatrészektől, az elmállás 
terménye, — az agyaganyag összetétele minden egyes agyagfajban más-más lesz. 
Az eddig alkalmazott Seger-Aron-féle elemzésnek hibája az, hogy csak 
a kénsavban oldható agyaganyagot határozhatjuk meg közvetlenül ; a földpát 
mennyiségére pedig csak következtethetünk az oldhatlan anyagban lévő alkaliák 
és a timföld mennyiségéről, feltevén, hogy ezek kali-földpát alakjában jelen 
vannak, tényleg pedig más földpátok vagy általában más alkalitartalmú szilikátok 
is lehetnek benne. Előadó úr tehát egy hiba helyett kettőt követ el, a midőn nem 
csak a quarz és a földpát közötti viszonyt, de magát az agyaganyagot is feltéte¬ 
lezett képletek alapján számítja ki. 
Ha végre még arra is utalok, hogy az agyag égetése által meghatározott 
vízmennyiség nemcsak az agyaganyagból származhatik, hanem esetlegesen az 
agyagban lévő amorf-kovasavból, víztartalmú, el nem mállott szilikátokból és 
szerves anyagból is; az oldható aluminiumhydroxydot és vashydroxydot, — mely 
utóbbiakat előadó úr különben a hiba elkerülése végett égetés előtt sósavval ki 
akarja oldani, — nem is említve, akkor azt látjuk: hogy a javaslatba hozott 
eljárás elméleti alapja teljesen téves, és a kivitelnél is a hibáknak teljes sorozata 
befolyásolhatja az eredményt.* ** ) 
Dr. Muraközt Károly : «Petrik tanár úr ideális dolognak mondja az előbb 
bemutatott számításaimat, mert kétségbe vonja, hogy a felírt képleteknek meg¬ 
felelő földpát és kaolin léteznék, sőt azt állította, hogy ezekben a testekben 
az alkotórészek súlyviszonya ingadozik. 
Feleslegesnek tartottam felolvasásomat azzal az előrebocsátással kezdeni, 
hogy úgy az orthoklas, mint a kaolin valóban vegyületek, — arról sem akartam 
szólani, hogy az ortlioklasnak elmállási terméke a kaolin. 
Ezek felett a tények felett vitába sem bocsátkozom, csupán Tschermák : 
munkáira hivatkozva azt említem fel, hogy valóban absolut tiszta, — a képletnek 
megfelelő földpát és kaolin a természetben nem fordul elő, habár a számított 
értékeket megközelítő összetételű vegyületek számosán meg is vannak elemezve. ' :í;: 
Hogy ezek a testek a képletnek meg nem felelnek, annak az okát ne abban 
* Mineral. Mittheil. 1871. 100 1. 
** Rammelsberg, Handbucli cl. Mineralchemie, 547. és 642. lapok. 
(107) 
9* 
