MOZGÁSOK A SELMECZI TELEREKEN. 
163 
1888-ban. Eredményeit közölte a Bányászati és Kohászati Lapokban* 
bányászati szempontból, én a geológiai jelentőséget igyekszem kiemelni. 
Gretzmacher a következő öt teléren tett több rendbeli összehasonlító 
mérést, melyek tanulságos részleteit elhagyva itt csupán az átlagos ered¬ 
ményre szorítkozom. 
1. Moder-telér. Ezen mint a legdelibb fekvésen a csúszási 
sávok átlagos csapás iránya _ ... ... ... ... ... 5 h 8° 
2. Uj-Antal-telér, az előbbihez képest kissé éjszakra fekszik; 
a csúszási sávok nagyobbrészt ... ... ... ... ... .... 7 h 0° 
3. Schöpfer-telér, mely ismét éjszakibb, a csúszási sávok átla¬ 
gos csapása ... ... ... ... ... ... ... ... .. ... 7 h 10° 
4. O-Mindszent-telér, az előbbenitől kissé északra, a csúszási 
sávok csapás iránya uralkodólag .„ ... ... 8 h 0° 
5. Erzsébet-telér, a legészakibb ezen öt hodrusvölgyi telér 
között, itt a csúszási sávok átlagos csapása . ... — 9 h 14° 
Ha ezen öt teler átlagos csapás irányát, úgy mint azokat Gretzmacher 
értekezéséhez adott III. táblájának 16. ábrájában látjuk, a selmeczi bánya¬ 
kerület alkalmas térképére felrakjuk, úgy mikent ezt itt ezen czímü térképen 
(«A selmeczi bányavidék érczteler vonulatai 1 883») bemutatni Szerencsem 
van, az jön ki, hogy dülésvonalaikkal megközelítőleg ott metszik egymást, hol 
Pjerg-Szélakna fekszik , tehát oly helyen, hol a nagy terjedtségü pyroxen- 
andesitnak felületileg is depressioja van, melynek mélyében a repedésekre 
nezve góczpont mutatkozik, melyből a telerek sugarosan mennek szét. 
Ha a selmecz-pjerg-stefultói bányamívelés átnézeti térkepét** nézzük, 
azon kivehető, hogy Pjerg-Szélakna táján lenn nemcsak a selmeczi főtelérek 
egyszerű vonulataival, hanem még egy egész telérhálózattal találkozunk, mint 
ez a különféle melléktelérek (lapok, erek, szakadékok) csapásirányainak élő- 
sorolásából Gretzmacher értekezésében jól ki is tűnik, kinek adatai két 
bányamezőre: a pjergaknaira és a keresztéig aknaira vonatkoznak, amott 24, 
emitt 19 egymástól elterő települési viszonyt mutatván ki. 
A csuszáslapokon a karczolások azonban nem mindig egyenesek, azok 
olykor zavarosak annyira, hogy a főirányt nehéz kivenni. Ilyent mutatott 
nekem Gretzmacher az ő gyűjteményében; ellenben az én példányaim 
között az Uj - Antal-telem: öl van egy tükörsima lap feketés szarukövön, mely¬ 
nek hullámos felületén parallel tompa barázdák láthatók, mint a mozgás 
eredményei; de vannak ezek felületén más irányú finom karczvonalak, 
azokkal 22° szöget képezve, melyek csak a hullámhegyek hátát érintik, 
Vetődések nyomozása. Eajzzal a II. és III. táblán. Höfer után közli és saját 
■észleletével megtoldja Gretzmacher Gyula. Selmecz, 1889 május 1. 
Pech Antal utasítása szerint szerkesztette Tirscher József m. kir. bánya¬ 
mérnök. Selmecz, 1885. 
(113) 
11* 
