HALAVÁTS GYULA: TOBONTÁLMEGYE FÖLDTANI VISZONYAI. 
165 
ADATOK 
TORONTÁLMEGYE FÖLDTANI VISZONYAINAK ISMERETÉHEZ. 
Halaváts Gyula- tói. 
(Egy táblával.) 
A m. kir. földtani intézet II-dik felvételi osztálya, mely 1877 óta van 
elfoglalva Délmagyarország földtani viszonyainak tanulmányozásával s föld¬ 
tani térképének elkészítésével, eddig inkább Krassó-Szörény- és Temesmegye 
területén operált s Torontálmegyének csak kis részét, a Berzava, illetőleg 
Temes és Duna közötti háromszöget vizsgálta át; és ez utóbbit én végeztem. 
Ennek a körülménynek köszönöm tehát azon szerencsét, hogy Torontál- 
megye* földtani viszonyairól írhatok; de ugyancsak ez a körülmény szolgál 
mentségül aztán, ha az adott ké}) ki nem elégítő, vázlatos; annál is inkább, 
mert a bejártam terület határán túli részéről alig áll rendelkezésemre vala¬ 
melyes irodalmi adat. 
Különben hazánk azon déli része, mely három oldalról természetes 
határok — északról a Maros, nyugatról a Tisza, délről a Duna •—- s csak keletről 
van mesterséges határ által bekerítve, s mely közigazgatásilag ma Torontál- 
megye, földtani szempontból tekintve egyike a legegyszerűbb területeknek. 
Földtani alkotásában a legifjabb képződmények: a diluvium és allu- 
' vium, a geologiailag vett tegnap és ma képződményei vesznek részt meg nem 
zavart eredeti helyezkedésben. Az idősebb diluvium a magasabb földhátak 
alkotásában szerepel, míg a mostkor még folyton képződő üledékei, a mé¬ 
lyebben fekvő sík területeken jelentkeznek. A földtani alkotás tehát itt is 
a domborzati viszonyokkal szoros összefüggésben van. 
1. DUuvrum. 
Az e korú képződmények azokat az alluviális területekből kiemelkedő 
fensíkszerü, többó-kevésbbé hullámos földhátakat alkotják, melyek egyúttal 
megyénk legmagasabb pontjai. 
1888-ban Torontálmegye számos községe belügyminiszteri engeclélylyel meg¬ 
magyarosította a nevét. Jelen közleményemben ezeket az új neveket használom már ; 
miután azonban a közkézen forgó, a cs. és kir. katonai földrajzi intézet által kiadott térké¬ 
peken még a régi nevek szerepelnek, kikerülendő a zavart, a régi nevek zárjelben 
vannak. 
(115) 
