166 
HALAVATS GYULA : 
Három ily fölcihát különböztethető meg. Az egyik a Maros, illetőleg 
Aranka és Béga közt a szomszédos Temesmegye területéről, Vinga környékéről 
húzódik Ny-i irányban Zsombolya, Nagy-Komlós, Nagy-Kikiuda vidékére. 
Tengerszin feletti magassága, mely még Vingánál 140 m volt, 95-—83 m-re 
sülyed (Csatád 92 m, Nagy-Komlós 85 m, Zsombolya 82 m, Nagy-Kikinda 
83 m); majd D-nek tart s kis megszakítással Melencze környékére húzódik. 
A Béga és Temes közt van a második— 87 m— és legnagyobb tengerszín feletti 
magasságú pontokkal s ez egész Csentáig (Leopoldova) ér le. Végül a harma¬ 
dik az ugyancsak Temesmegyéből áthúzódó, a Berzava, illetőleg a Temes es 
a Duna közt jelentkezik, mely egyúttal megyénk legmagasabb területe is. 
(Dolova 113, Petrovoszelo 131, Réva-Ujfalu 106, Lajosfalva 120, Számos 100 m, 
Lajosfalva és Réva-Ujfalu közt találkozunk azonban oly pontokkal, melyek 
150 m tengerszín feletti magasságban feküsznek.) 
Ez utóbbi, a Berzava, illetőleg Temes és a Duna közt fekvő, és be is 
jártam földhát két, kőzettanilag elkülönülő, bár egymással átmenetek által 
szorosan összefüggő s egykorú kőzet — a lösz es homok -— által alkottatik. 
A lősz a cliluvium azon képződménye, mely homokos, meszes, rétege- 
zetlen sárga színű agyagból áll. Szárazföldi csigák és emlősállat-maradványok 
találhatók benne s szeszélyes alakú márgakonkrécziókat (márgagömbök, 
ú. n. Lösskindel) is tartalmaz. Eredetét Richthofen báró elmelete szerint 
a mozgó levegőnek köszöni. Magyarországon s majdnem egesz Közép-Euró- 
pában, de különösen Kínában tetemes vastagságban jő elő, s nagy kiterje¬ 
désnek örvend. Neve rajna-melléki népies kifejezés, hazánkban a nép sárga 
föld -nek nevezi. 
A lősz a szomszédos Temesmegye területen két, DK—ENy-i irányú 
vonulatban jelentkezik s közbe fogja azon homokterületet, melyből a jelenkor¬ 
ban a futóhomok képződik. Az északi vonulat — a grebenácz-károlyfalvi — 
megyénk területére Alibunárnál lep be; Alibunár és Kevő-Szellős (Szelens) 
közt (a két helység szélső házai által kijelölt területen) megszakad, Kevő- 
Szellösnel (Szeleus) azonban megvan s tovább követhető Rláncsa, Ferdinands- 
dorf, Dobricza tájára. A déli vonulat — a deliblat-mramoraki — Dolova, 
Réva-Ujfalu, Lajosfalva, Antalfalva környékére nyúlik át megyénkbe. 
A közre zárt homok is átnyúlik s Petrovoszelo, Alibunár, Kevő-Szellős közt 
meg észlelhető, lassanként azonban vonulata keskenyedik, kiékül s háta mö¬ 
gött a lősz két vonulata egyesül úgy, hogy Ferdinandsdorf és Lajosfalva 
közt és Szamos környékén már csak lösz jelentkezik a felszínen. E területen 
a diluvium e két képződménye orografiailag jól elválik az alluvialis terület¬ 
től s ennek síkságából több méterre kiemelkedve, hullámos felszínei platót 
képeznek, melynek hullámai DK—ENy-i irányúak. 
A lősz itt is az ő szokott arczulatával lep fel, mint homokos, meszes 
(sósavval élénken pezsgő) rétegezetten sárga agyag. A homokrégiók felé 
közeledve azonban mindinkább több és több homokot vesz föl s lassan 
(H6) 
