TORONTÁLMEGYE FÖLDTANI VISZONYAI. 
1(57 
a homokba megy át úgy, hogy e két képződmény között a határ korántsem 
éles. Márgagumókat mindenütt tartalmaz. 
Eéva-Ujfaluról — a téglavető gödrökből — hozott lőszpróba, s a 
Petrovoszelóról •— a helység északi vegén az országút mellékéről —- hozott 
lőszös homokpróba Kalecsinszky Sándor t. barátom, a m. kir. földtani 
intézet vegyésze által mechanikai ellemzésnek vétetvén alá, a következő 
összetételűnek találtatott: 
r. u. p. 
iszap ___ — — 69,60o/o 55,85% 
szénsavas sók ... 23,20 « 22,60 « 
quarzhomok 7,20 « 21,55 « 
A szárazföldi csigák sem hiányoznak benne, bár nem ép nagy mennyi¬ 
ségben. Eeva-Új falunál a téglavetőkben feltárt löszből Helix hispida Linné, 
Bulimus tridens Mull.; Petrovoszelónál, a helység utolsó házainál, az Újfa¬ 
lura vivő út mellett lévő agyaggödörben pedig Helix hispida Linné; Succinea 
oblonga Drap., Clausilia yumila Zieg., Cionella (Zua) lubrica Mull., Papa 
muscorum Linné héjait gyűjtöttem. Hogy nagyobb emlős-maradványok (pl. 
mammuth) kerültek-e ki belőle; nem hallottam, a lehetőség azonban megvan. 
A Temesen túl levő részben Farkasdnál (Farkasdin), a kompnál 
magam is eszleltem, Wolf* ** pedig Orlovát-Osenta (Leopoldova) közötti ré¬ 
széről a Ternes jobb partjának említi úgy, hogy bátran mondható, miszerint 
a Csenta és Nagy-Becskerek közötti földhátat szinten lősz alkotja. Hogy azon¬ 
ban EK fele hol végződik? azt teljes bizonyossággal nem mondhatom. 
Ép így csak nagy valószínűséggel állíthatom azt, hogy a lősz Melencze 
környékére is áthúzódik, adatom azonban erre nincs. 
A mi végül a Nagy-Kikinda és Nagy-Komlós környékbeli földhátat 
illeti, kevés adat áll csak rendelkezésemre. Lóczy LA* Yinga környékét át¬ 
tanulmányozván, az ottani területen a diluviumkori képződményeket babércz- 
és márga-gumókat tartalmazó veres agyag- és lőszrétegek többszörös válta¬ 
kozásából alkotottnak találta. Ha pedig tekintetbe veszszük, hogy a szóban 
forgó földhát annak a folytatása, igen valószínű, hogy az alábbi rétegsorozat 
felsőbb részé azzal azonosítható. 
E vidék altalajának alkotását pedig a Grabácz községében 1889-ben 
lemélyesztett három fúrólyuk szelvényeiből ismerhetjük meg, a melyekre vo¬ 
natkozó adatokat Fischer Géza községi jegyző urnák köszönöm. 
* Wolf H., Aus den Gebieten des Deutscb-Banater und Serbisch-Banater 
Grenz-Regimentes. (Verh. d. k. k. geol. R. Anst. Jhg. 1870. p. 230.) 
** Lóczy L., Jelentés az 1885 év nyarán a Marosvölgyben és Temesmegye E.-i 
részében eszközölt földtani felvételről. (A m. kir. földtani intézet évi jelentése 
1885-ről). 
(117) 
