TORONTÁLMEGYE FÖLDTANI VISZONYAI. 
169 
rn-töl (a réteg 
kezdve vastagsága) 
80,0 m (2,0) csillámos quarzhomok; 
82.0 « (2,5) kavics ; 
84,5 « (10,5) szürke s fekete agyag egymással váltakozva; 
95,0 « (5,2) szürke, homokos agyag ; 
100,2 « (3,8) szürke, finomabb quarzhomok. 
A fúrólyuk 104 m mély. 
A III. fúrólyuk a 101. sz. ház előtt van, 1889 évi junius 6-án kezdték 
fúrni s julius 27-én 120 m-ben abba hagyták eredmény nélkül. Itt a követ¬ 
kező rétegsorozat alkotja az altalajt: 
m-töl (a réteg 
kezdve vastagsága) 
0,0 m (2,8) humusz ; 
2,8 « (5,9) sárga agyag (talán lősz); 
8,7 « (5,8) fekete s zöldes agyag; 
14.5 « (1,8) sárga agyagos homok; 
16.3 « (2,7) kék quarzhomok; 
19,0 « (7,0) agyag; 
26,0 « (2,0) szürke, homokos agyag ; 
28,0 « (5,5) kék quarzhomok ; 
33.5 « (3,0) sárga agyag; 
36.5 <' (2,0) kék quarzhomok; 
38.5 « (6,9) kék, fekete, szürke agyag; 
45.4 « (7,8) quarzhomok; 
53.2 <i (18,0) kék agyag; 
71.2 « (3,1) quarzhomok ; 
74.2 « (1,6) fekete agyag; 
75,8 « (5,6) csillámos quarzhomok; 
81.4 « (14,9) szürke agyag; 
96.3 « (3,2) agyagos homok; 
99.5 « (4,5) sárga, finomabb homok; 
104,0 « (16,0) durvább quarzhomok. 
A fúrólyuk 120 m mély. 
Hogy pedig e 3 fúrólyuk szolgáltatta adatokat szemlelhetőkké tegyem, 
az ide mellékelt táblán a rétegsort összevonom. 
Sajnos, a fúrópróbák nem állanak rendelkezésemre, s így semmi ada¬ 
tom sincs arra nézve, hogy mily korban rakódtak le a rétegek. Csak annyi 
bizonyos, hogy a legfelsőbb retegek a diluviumban képződtek. De hogy hol 
van az e korú lerakodás alsó határa? — azt az adott körülmények közt nyílt 
(119) 
