TORONTÁLMEGYE FÖLDTANI VISZONYAI. 
171 
a Dunába való folyásáig megyénk Ny-i határát képezi. Kanyargós folyásá¬ 
nak iránya itt E—D-i s esése Szegedtől torkolatáig 7,58 m, kilométerenként 
csak 0,25 m (1 :80,320) úgy, hogy a Duna vizének magas állása mellett 
a Tiszának e szakaszon semmi esése sincs. Szegednél a tengerszín feletti 
magasság 73,79 m*. Mint minden E—D-i irányú folyó, úgy a Tisza is 
a Baer-féle törvényhez kepest a nyugati (bácsmegyei) partot mossa, a keletit 
(torontálmegyeit) pedig iszapolja, s itt találjuk ama széles, mocsaras árteret, 
melyen finom, humuszos iszapját rakja le áradásai alkalmával. Mocsár¬ 
területe Beodra táján keskeny csatornával a Béga mocsárterületevei köz¬ 
lekedik. 
A Tiszába a bal parton a már említett Arankán kívül még csak a Bega 
szakad. 
A Béga ugyancsak keleten, Krassó-Szörenymegye területén, a Pojana- 
Buszka hegységben ered s Bálincztől Temesvárig a Temessel közös ártéren 
folyik K—Ny-i irányban. Temesváron túl megyénk határát Németnél lépi át 
s meg egy darabig, Rókusig, megtartja irányát, aztán pedig körülbelől 
EK—DNy-i irányban folytatja útját. Klek és Nagy-Becskerek közt, a már 
fentebb említett lösz-hátat töri át, keskeny csatornát mosván bele; Nagy- 
Becskereken túl pedig a Tisza árterén levő Beloblato mocsárba vesz el. 
A Bega ma Kiszetótól Klekig, illetőleg a Titellel szemben lévő, a Tiszába 
való torkolásáig ásott, egyenes mederben folyik, melynek átlagos esése 
1:6266, Klektől torkolatáig 1 : 7384. Azelőtt azonban szeszélyesen kígyózva 
folyt szeles, mocsaras ártérén, mely Topolya és Nagy-Becskerek környékén 
keskeny csatornával függ össze a tiszai ártérrel. A Béga ezen ártere átlag 
80 m magasan fekszik a tenger színe felett; mely széles, medenczeszerű, 
közel 200,000 holdnyi árterét a fentebb említett lőszhátnak köszöni, mely 
vizét nem engedte lefolyni, hanem felduzzasztottá. 
A Bégába a jobb parton, Németnél a Beregszó-patak szakad, melynek 
vizét a régi ágy vezeti el. 
Árterén szinten finomabb anyagból álló humuszdús üledéket rakott le, 
sőt a tőzegképződés nyomaival is találkozunk. 
E vidék altalajának összetételét két, Nagy-Becskereken fúrt fúró¬ 
lyuk szelvényében mutathatom be, mely két szelvény az itt lerakodott réte¬ 
gek egymás utánját tünteti fel, s melyet Nagy-Becskerek polgármestere, 
Kulifay Lajos úr bocsájtott rendelkezésünkre. 
Az ottani mérnöki hivatal feljegyzései szerint: 
az I-ső fúrólyuk a Ferencz József-téren melyesztetett le. A pont tenger¬ 
szín feletti magassága 79,713 m. 
* Toula F., A temesvári kereskedelmi és iparkamara területének földrajzi és 
földtani viszonyai. (A temesvári keresk. és iparkamara jelentése az 1879—1881. évek¬ 
ről, 8 1.) 
