174 
HALAVÁTS GYULA: 
föld, az alluviális területek ez átka, aránylag kevés helyen s akkor is kisebb 
területen észlelhető. 
Sándorfalva és Ürmenyháza környékén végül a tőzegképződésre volt 
alkalmas a talaj s tényleg itt még e század elején nyertek is tőzeget, ma 
azonban e tőzeg-előfordulás már csak a történelmi múlté s a telep megma¬ 
radt részé egetés és szántás folytán teljesen elveszett, jelenléte nem kon¬ 
statálható s helyén növényi alkatrészekkel erősen kevert fekete tőzeg¬ 
föld van. 
A Berzava mocsaraitól DK-re egy keskeny s alacsony földhát által 
elválasztva, de vele összefüggésben van az u. n. Alibunári-mocsár, melynek 
egy része meg megyénk területére esik. Legmélyebb pontjai csak 75 m-nyire 
fekiisznek a tenger színe felett. 
E mocsár a verseczi szigethegyseg, deli és északi lejtőin összegyűlő 
vizek által, főleg azonban a Temes- és Krassó-Szörény megyék határán, a 
verseczi szigethegységtől E felé vonulo dombhát Ny-i lejtőin leszaladó vizek 
által, melyek a Moravicza-patakban gyűltek össze, tápláltatott. Területén 
a felszínen a K i részben homokot, míg a nyugati már megyénk területére 
eső részben, a már fentebb említett lőszszerű sárga agyagot észleltem. 
Az itteni földtani viszonyokat azonban, illetőleg alkotásában résztvevő 
rétegek egymásutánját legszebben egy Zicbyfalván Seidl Gyula verseczi 
gyáros által fúrt artézi kút szelvényében mutathatom be, melyet a pró¬ 
bákkal együtt nevezett gyáros ur volt szíves rendelkezésemre bocsájtani. 
A fúró Zicbyfalván a következő rétegeken hatott át: 
m-töl (a réteg 
ke7dve vastagsága) 
0,00 m (2,81) sárga, apró csillámlemezekkel vegyes, sósavval pezsgő 
homokos (lőszszerű) agyag, ugyanaz, melyet a felszínen 
észleltem ; 
2,84 « (1,26) sárga, igen sok csillámlemezkével vegyes finom quarz- 
bomok; 
4,10 « (1,27) sárga, részben rozsdabarna, csillámos finom agyagos ho¬ 
mok; — e két rétégét hajlandó lennék a Vatinánál a fel¬ 
színen eszlelt homoklerakodás folytatásának venni; 
5,37 « (0,95) kekes, részben rozsdabarna csillámos agyag; 
6,32 « (4,74) hamvas kék, sósavval pezsgő agyag; 
11,06 « (29,22) sárga agyag márga-konkrécziókkal, folytatása azon, Temes- 
és Krassó-Szörény megyékben nagy területen jelentkező 
babérczes, márgakonkrécziós sárga agyagnak, mely ott is 
nagy vastagságban borítja a pontusi homokrétegeket; 
40,28 « (4,74) liamuszínü, sósavval pezs.ő agyag; 
45,02 « (0,63) sötétbarna színű, növényi részekkel és csigahéjtöredékekkel 
vegyes, sósavval pezsgő agyag; 
(1-4) 
