ÁSVÁNYTANI KÖZLEMÉNYEK. 
179 
r 
az apró kristályok inkább sárgás barnák, teljesen átlátszók. Úgy a nagyok, 
mint a kisebbek belsejében fekete sávok vagy foltok vannak egészen sza¬ 
bálytalanul elszórva; e jelenség nem ritka ez ásványnál, már WiesepU is 
megfigyelte a griesernvölgyi brookitokon. 
Nem vélem valószínűtlennek, hogy v. Zepharovich tyroli kristályai 
szintén Eichalmról eredhettek, mivel az alakok és ezeknek combinatiója, 
továbbá a kristályok tektonikája és a nagyobb táblákra nőtt társ-ásványok 
nagyrészt megegyezők. 
E brookitokon a következő alakokat határoztam meg : 
a . (100) . ooPoo 
t . (021) . 2 Poo 
b . (010) . ocPoo 
d. (043) . J Poo 
c .(001). o P 
8 
>H 1 
o 
M. (110) . oo P 
s. (134) . | P3 
1 . (210) . ooP2 
e. (122). P2 
Ezek közül v. Zepharovich b . (010), 1 . (210), t . (021) d . (043) ala¬ 
kokat nem constatálhatta. A mellékelt rajz a kristályok combinatióját 
ábrázolja. 
A tetőző lapok közűi uralkodik s . (134), hasonlóan mint v. Zapharo- 
vich kristályainál (v. ö. 1. c. XIII. tábla 1 ábra), de az eichalmi kristályo¬ 
kon a lapok mindig többé-kevésbbé homályosak, érdesek. E brachy pyramis 
a brookit ritkább alakjaihoz tartozik; először Des Cloizeaux** említi a dau- 
phinei kristályokon. A d . (043) brachydomát csak két kristályon észlel¬ 
tem, kicsi, de fényes lapokkal. A többi alakot minden kristályon észleltem ; 
c . (001), b . (010), y . (104), alárendelt fejlettségűek. A harántlap mint a 
brookitnál majdnem általánosan, merőlegesen rostos. A nagy kristályokra ki¬ 
csinyek (1—4mm hosszú) nőttek hypoparallel állásban, a. (100) lap felületéről 
* Neues Jalirb. f. Min. 1856. p. 15. 
** Des Cloizeaux, Mamiéi de Mineralogie. II. p. 203. 
(129) 12 * 
