180 
ZIMÁXYI KÁROLY : 
kissé kiemelkednek és néha görbültséget eredményeznek; szembeötlő továbbá 
a nagyobb egyéneknél, hogy a két harántlap a kristályok fennőtt vége felé 
egy éles ék lapjaiuak módjára összehajlik. Nem ritka a kristályok szagga¬ 
tottsága, illetőleg párhuzamos tovább növése. A nagyobb táblákra egészen 
szabálytalanul kicsik nőttek, a melyek jól tükröző lapjai mérésre különösen 
alkalmasak; ezeket kísérik viztiszta quarzkristályok és chloritpikkelyek. 
Az alábbi táblázatban méréseimet v. Kokschakow* számított szögerté- 
keivel állítottam össze, ez utóbbiak 
a : b : c = 0,841 581 : 1 : 0,944 386 
tengelyarányból következnek. 
a . b = 
100.010 
— 
obs. 
90° 2' 
90° 
calc. 
t 
n 
M. b = 
110.010 
= 
49 
56 
49 
55 
— 
1 . b = 
310.010 
= 
67 
12 
67 
10 
45 
a . c = 
100.001 
= 
89 
57 
90 
— 
— 
y • a = 
104.100 
= 
74 
28 
74 
19 
45 
t . b = 
021.010 
= 
27 
57 
27 
53 
55 
d . b = 
043.010 
= 
38 
36 
38 
27 
19 
d . t' = 
043.021 
= 
66 
Q5 
66 
21 
14 
e . e' = 
122.122 
= 
44 
22 
44 
23 
— 
e . t = 
122.021 
= 
28 
42 
28 
44 
12 
e . M= 
122.110 
= 
45 
41 
45 
42 
22 
/ _ 
134.134 
= 
25 
43 
25 
47 
22 
e * b = 
134.010 
= 
55 
43 
55 
42 
27 
£ -y = 
134-104 
= 
34 
12 
34 
17 
33 
£ . C = 
134.001 
= 
37 
13 appr. 
37 
18 
4 
£ . M = 
134.110 
= 
57 
52 
57 
45 
22 
£ . t = 
134.021 
= 
29 
28 
29 
31 
30 
A mért és számított hajtások egészben véve jól egyeznek, némely na¬ 
gyobb elteres a nem elég erősen tükröző apró lapoktól ered. 
2. Limonit pseudomorphosa a budapesti Kis-Svábhegyröl. 
Budapest környékén a pyrit, de a markasit is az agyagba vagy márgába 
ágyazva elég gyakran található, majd egyes kristályok vagy kristálycsopor¬ 
tok, majd apró szemek alakjában. Emez előfordulásból könnyen érthető,, 
hogy e sulfidok nem ritkán limonittá átváltozva sokszor pseudomorphosák 
* Verhand. d. miner. 
1850. LXXIX. p. 454. 
Gesell. z. St. Petersburg. 
(130) 
1848—49. p. 2. és Poggen. Ann._ 
