A FÚRÓ TECHNIKUSOK Y-IK GYŰLÉSE. 
187 
A FÚRÓ TECHNIKUSOK AZ 1890IK ÉVNEK OKTÓBER HÓ 17—20-IKÁIG- 
PRÁGÁBAN TARTOTT V-IK GYŰLÉSÉRŐL* 
(Kivonatosan összeállítva az Alig. Österr. Chemiker und Techniker Zeitung-ban közölt 
jegyzőkönyvek és előadások után.) 
A prágai összejövetelen Friedrich Steiner tanár és mérnök elnöklése alatt 
23 tag gyűlt egybe. Magyarországból Zsigmondy Béla és Iíarafiath Tivadar 
fúrótechnikusok voltak jelen. 
Steiner elnöklete alatt október hó 18-ikán kezdődtek meg az előadó gyűlé¬ 
sek, a melyeken először is Albert Fauk mérnök értekezett a különböző Járási rend¬ 
szerekről ; Bruniczki báró a csehországi teplitzi fúrással foglalkozott ; Paul Stein 
mérnök a lökeses fúró erejének fokozásánál egy ütőemeltyü által czímtí tanulmá¬ 
nyát mutatta be, a melyhez élénkebb eszmecsere fűződött. Zsigmondy Béla mér¬ 
nök a budapesti IV-ik gyűlésen** tartott előadásának befejezőjéül először a 
kettős csősorozat közé fölemelkedő, illetőleg a vízkiömlés által beiszapolt lebegő 
homok kiemeléséről s ezután pedig szükebb területen, több egyidőbeni fúrásnál a 
fúrások haladásának graphikus jelzéséről szól. Steiner tanár egy bilini (Csehor¬ 
szág) fúrt forrást ismertetett, a mely két különböző cliemiai összetételű vizet tar¬ 
talmaz ; de sajátságos elgátolás által a két víztartó réteg kétféle vize egymástól 
egészen elkülönítve száll fel. Ismertet továbbá egy esetet, a hol a fúrás végeztével 
nem voltak képesek a vizet felszínre kapni annak daczára, hogy annak bugyogását 
és moraját egészen tisztán hallották. A fúrólyuk fenekének czementirozása után 
azonban kiderült, hogy itten csak gáz-kiömlésekkel volt dolguk. Foglalkozik még 
azon módozatokkal, a melyek segélyével valamely fúrólyuk vízmennyisége a fel¬ 
szálló görbékből kiszámítható. 
Végül v. Blumencron főhadnagy az általa feltalált fúrási eljárást ismer¬ 
tette meg. 
Az előadásokat október hó 19-ikén folytatták és pedig először is dr. Puluj, 
német polytechnikumi tanár, kísérletekkel egybekötött értekezését hallgatták meg 
a kutakban és fúrólyukakban való elektromos hőmérésekröl. Köbrich főbányafel- 
ügyelő egy 321 m mélyre tervezett beszálló-aknáról szól, a melynek ily mérvű lemé- 
lyesztését a talajvizek akadályozták meg. A talajvizek levezetésére az akna 244- m 
mély fenekéről az alant 321 m mélységben haladó tárnába fúrtak, 318 m 
mélyben azonban a fúró vésője megakadt és betört. A véső eltávolítása sok ered¬ 
ménytelen kísérletezésre adott alkalmat. 
Végre is kisebb átmérőjű, de a legfinomabb stájer öntött aczél koronával 
ellátott fúróval 7 napi folytonos munka után sikerült magát a vésőt átfúrni és most 
* Az 1889-ik évi budapesti gyűlésről a Földtani Közlöny 1889-ik évi (11—12-ik) 
füzetében emlékeztünk meg. 
** Földtani Közlöny 1889. (11— 12-ik) füzet 423—424. lap. 
(137) 
