188 
A FÚRÓ TECHNIKUSOK V-IK GYŰLÉSE. 
már a további munkát 72 mm-es gyémántkoronájú fúróval folytatták. Alig halad¬ 
tak az új fúróval 1,5 m-nyire, a midőn a mintegy 1,5 m vastag alant levő nyilám 
tető a fúrólyuk körül mintegy 18 m-nyi kerületben beszakadt s a víz rohamosan 
hagyta el a fúrólyukat és a tárnát. 
A víz a fúrógyémánt koronáját valamint a hosszában átfúrt, betört vésőt is 
magával ragadta ; de mindkettőt megtalálták. 
Az érdekes előadáshoz Faük, Zsigmonby Béla és Steiner szóltak hozzá. Ezzel 
kapcsolatban előadó még azt is bizonyítja, hogy a valóságban egyenes fúrások 
nem léteznek. Egy gyémántos koronájú fúróval lemélyesztett fúrólyuk 510 
m-nyire olyan parabolás eltéréssel birt, a mely e mélységnél a merőleges irányra 
vonatkozólag 12 m-nyit tesz ki. Az elhajlás a rétegek dülésének irányával 
ellentétes. 
Hasonló példát említ fel Zsigmondy Béla is. 
Stein Pál bemutatja a Fauck-féle « Perforire»-t, a mely a csövezésben eset- 
aeg szükséges lyukaknak kifúrására szolgál. Ez által lehetővé tétetik a netalán 
elzárt olaj- vagy vizrétegeknek a csőbe való behatolása. 
Karafiath Tivadar mérnök érdekes előadását a püspök-ladányi artézi kút 
gázáról alább terjedelmesen közöljük. 
Végül Boczek mérnök tartott rövid előadást a Mannesmanner-féle csőhen¬ 
geresésről. 
Ezzel az ülés véget érvén, elhatároztatott, hogy az 1891 évben tartandó Vl-ik 
gyűlés szeptember hó 1—15-ike között Drezdában lesz. Elnöknek Köbrich főbánva- 
felügyelőt, alelnöknek Steiner Friedrich tanárt választották meg. A meghivót a 
kellő időben ismét a Chemiker und Techniker Zeitung fogja közölni. 
Az összejövetel után a fúrótechnikusok egy része a bilini forrásokhoz rándult 
ki, a hol a Steiner tanár által ismertetett kettős forrás után még más két forrást 
néztek meg. Ez utóbbiak naponként 20.000 1 vizet adnak. Hogy a keserű vizek¬ 
nek a leszivárgó csapadék vizekkel való keveredését megakadályozzák, a forrás- 
terület körül tárna hajtatott. E művelettel nemcsak a felületi vizeket fogták fel, de 
még egy igen bővizű forrásra is akadtak. Az így összegyűjtött édesvizet egy magas 
vízgyűjtőbe emelik és ipari czélokra felhasználják. A kirándulók Bilinből Cseh- 
Teplitzre utaztak, a hol John Webber fúrási műveleteit szemlélték meg. Webber 
zl egyszerű szerkezetű fúróval 500 m mélységre fog lefúrni s a felmerülő nehézsé¬ 
gek daczára a fúrótechnikusok ottlétekor épen a 256-ik m-t érte el. 
A minket különösen érdeklő előadásokból a következőket közöljük : 
Az úgynevezett egyenes (merőleges) fúrások a valósáéiban nem léteznek. 
Köbrich főbánvafelügyélőtől. 
A fúrótechnikusok értekezletein gyakran foglalkoztak már a ferdén menő 
fúrásokkal. Annak bebizonyítására, hogy még a gyémántfúrókkal sem érünk el 
absolut merőleges fúrásokat, Köbrich a többek között tapasztalataiból a következőt 
mondja el. 
Stassfurtban a (bibe-féle út mentén az 1886 évben a kősót.est megvizsgálására 
gyémántfúróval fúrtak le. A fúrást 1886 julius lió7-kén kezdték meg és szeptember 
hó 29-én 510 m mélységben bevégezték. Miután e vidéken úgyis egy rendes akna 
mélyesztése volt tervben és a fúrólyuk netaláni közelsége a sóbányászásra veszedel¬ 
mes lehetett, legczélszerűbbnek tartották a fúrólyuknak egy rendes akna mélyesz¬ 
ti 38) 
