A FÚRÓ TECHNIKUSOK V-IK GYŰLÉSE. 
189 
tése által való megszüntetését; még pedig akként, liogy az az aknakör központjának 
vétessék. Az aknamélyesztésnél azonban csakhamar azt tapasztalták, hogy a 
fúrólyuk az aknakor középpontjától mindinkább távozik. 215 m mélységben a 
fúrólyuk már kilépett az aknakörből s ezentúl csak nyilámok kivájása által volt 
feltalálható. A ferdén menő fúrólyuk hajlásúnak iránya nem felelt meg a rétegek 
dőlésének, hanem a mint az már másútt is többször bebizonyúlt, annak irányával 
ellenkezőleg haladt lefelé. Az eleintén DNy-i eltérés a 172-ik m mélységtől kezdve 
D felé és a 215-ik m-től DK felé fordúlt úgy, hogy a fúrólyuk egy hosszan njuíló 
spirali svonalnak felelt meg. A fúrólyuknak a merőleges vonaltól való eddig bebi¬ 
zonyított elhajlása 406 m mélységnél a jelen esetben már is 7,65 m-nyit mutat és 
kalkulus szerint a legmélyebb 510 m-nyi pontján mintegy 12 m-nyit tenne. 
Felemlítendő, hogy a fúrás alatt nem észleltettek olyan tünemények, a 
melyek a fúrólyuk ilyen nagymérvű ferdeségére engedtek volna következtetni s a 
munka minden fennakadás nélkül folyt le. 
Előadó mindezekből azt következteti, hogy a fúrólyuk merőlegességeért sza¬ 
vatosságot vállalni, még a gyémántfúró alkalmazásánál is, — a mely pedig az összes 
fúrószerszámok között a legegyenesebben képes lehatolni — merész dolog. 
A püspök-ladányi artézi kút égő gázának világításra való felhasználásáról , 
Karafiath Tivadar mérnöktől. 
A magyar államvasutak püspök-ladányi állomása Budapesttől K-re, 179 
km-nyire fekszik. Az élénk forgalom arra kényszerítette a magyar államvasutak 
igazgatóságát, hogy ez állomáson a mindenek felett fontos vízkérdést gyökeresen 
rendezze. 
A mi Püspök-Ladány vízkérdését illeti, az valamint a többi alföldi városoknál, 
helyesen csak is artézi kútak fúrásával oldható meg.* A magyar államvasutak igaz¬ 
gatósága ezt belátván, 1879-ben az állomáson artézi kútat fúratott, a mely 209,12 
m mélységből tiszta és egészséges vizet ad. 
Az újólag felmerülő 300—400 m víz napi szükségletet az igazgatóság egy 
másik artézi kút segélyével fedezte, a mely 1887 év tavaszán készült el és 277,40 m 
mély. A pályatest felszintje felett mintegy 3 m magasságban szabadon kifolyó víz 
mennyisége 24 óra alatt 414.720 1-t tesz ki. A víz hőfoka 22,3° C. Eltérőleg a többi 
alföldi artézi kútaktól a püspök-ladányi második kútból a vízzel még nagy meny- 
nyiségű mocsárgáz is száll fel, a mely a csövezés felett meggyújtva szakadatlanul 
ég. E kedvező és ritka körülményt a magyar államvasutak igazgatósága a pálya¬ 
udvarnak természetes gázzal való világítására használta fel. 
Mielőtt azonban a gázzal tüzetesebben foglalkoznánk, nem lesz érdektelen a 
második artézi kút vizének chemiai elemzését is bemutatni.** 
1 1 vízből direct kapott eredmény g-okban : 
Izzítási veszteség ... ... ... ... ... 0,002 
Elpárolgási maradék 180° C-nál 0,698 
* Az artézi kútak geológiájával T. Roth Lajos foglalkozott. «Adatok az Alföld 
altalajának ismeretéhez.)) T. Roth Lajos, Földtani Közlöny 1879. 312—317. 1. és 
Földtani Közlöny 1880. 121—131 -ik 1. 
** Grittner Albert államvasuti vegyész elemezte. 
(139) 
