191 
A FÚRÓ TECHNIKUSOK V-IK GYŰLÉSE. 
70—80 1 gázt fogyasztanak el óránként. Ez idő szerint a püspök-ladányi vasúti 
állomáson összesen 85 ilyen gázláng világit. 
A püspök-ladányi artézi kút gázkiömlése és különösen ennek ilyen ügyes 
felhasználása egyike a legritkább eseteknek, mert habár a felszálló édesvizekkel 
máshelyeken is emelkednek ki mocsárgázok, de ezek gyakorlatilag sehol másutt 
nem értékesíttetnek. 
Adatok a szegedi kút fúrásához Zsigmondy BfiLÁtól. 
Zsigmondy Béla e fúrásról már Budapesten az 1889 évben tartott gyűlésen 
értekezett s akkor érdekes előadását azzal végezte, hogy a két csősorozat közötti 
tért a rohamosan felszálló lebegőhomok teljesen kitöltötte. A lebegőhomok eltávo¬ 
lítása eleintén nem sikerült, mig végre Zsigmondy felismervén az eddig le nem 
győzhető akadályokat, 280 mm külső átmérőjű vendég-csősorozatot épitett be. Az 
első feladat volt azon kavics eltávolítása, a mely a lebegőhomok megkötése végett 
bocsájtatott be a fúrólyukba. Ez azonban a közönséges golyós és szelepes tisztítók¬ 
kal nem ment, a miért is a dugós tisztitó alkalmaztatott, a mely azután, két nap 
alatt, az összes kavicsot a felszínre hozta. Evvel a kifolyó víztömeg is kevesebb lett 
s az ezelőtt olyan sok bajt okozó lebegőhomok sem mutatkozott. A tisztítócső 
ezentúl homok helyett agyag és márga rögöcskéket hozott fel, a mi azt jelentette, 
hogy a homokot fedő márgaréteg beszakadt és úgy a homoknak, valamint a víznek 
is rohamos kiemelkedését meggátolta. Minthogy a 280 mm-es csöveket nem lehe¬ 
tett többé mélyeszteni, 250 rnrn-es csősorozatot bocsájtottak le s ezzel el is érték 
a 217 m mélységet. A 192 m mélységben mutatkozó finomszemű homok egyre 
durvább lett s igy a fúrást 217 m mélységben abba hagyták. A kiömlő kristálytiszta 
víz mennyisége naponként 800 m 3 . 
Az artézi vizet a fúrt kútból 51 m hosszú szintes csövezés vezeti a vízfogyasz¬ 
tóhoz, a hol az a 8 m magas tartókba emelkedik. 24 óránként az államvasutnak 
392.000 liter víz áll rendelkezésére. Dr. Szontagh Tamás. 
ROMÁNIA KÉT FÖLDTANI TÉRKÉPE 
i. 
M. Draghicénu : Erláuterungen zűr geologischen Übersiclitskarte des König- 
reiches Rumánien. Mit einer in Farben gedruckten geologischen Karte. 
.Jahrbucli des k. k. geolog.Reichsanstalt XL. B. 2. H. Wien, 1890: (A román 
királyság átnézeti földtani térképeinek magyarázata. Egy színnyomatú 
geológiai térképpel.) 
Az előttünk fekvő műnek szerzőjét már korábbi földtani munkálatai révén 
ismerik a szakkörök, és emlékezetünkben van még az ő szép tanulmánya Romániá¬ 
nak legnyugotibb kerületéről (judetu Meliedintii), mely egy kis térképpel ellátva, 
ezelőtt vágyhat évvel jelent meg. A mit jelenleg nyújt a szerző, az még becsesebb, 
mert nem egy kerületnek, hanem az ő egész hazájának átnézetes földtani térképét 
tárja fel előttünk, melyen az ő 17 évi kutatásainak eredményei számos külföldi 
(141) 
