INKEY BÉLA : 
194 
sebb képződményekhez csatlakozik a soktagú neogén dombvidék, melyen túl 
a diluvium roppant terjedelmű lapos térséget foglal el, le egészen az újabb alluviu- 
mok termékeny alföldjéig. Ilyenek körülbelül a földtani képnek főbb vonásai, 
a mint egyelőre még csak nagyjában az új térképen elénk tárulnak. Mennyire óhaj¬ 
tandó, hogy az ország bennszülött tudósai minél előbb lássanak hozzá ezen érde¬ 
kes kép részleteinek gondos és a szomszédország haladását is tekintetbe vevő 
kidolgozásához ! 
II. 
G. Stefanescu : Cursü elementáris de geológia. Carte pentru clasele liceale- 
coprindánd 442 figurl intercalate in textu si o hartá geologicá coloratá a 
Eománneí.Bucuresti 1890. (A geológia elemi tankönyve, liczeumiosztályok 
számára, 442 a szöveg közé iktatott ábrával és Romániának színes föld¬ 
tani térképével. Bukarest 1890.) 
A geológiának egy elemi tankönyve, idegen nyelven és idegen iskolák szá¬ 
mára írva, nem vonná magára különös figyelmünket, ha nem eredne azon szom¬ 
szédországból, mely hazánk délkeleti részét mintegy átkarolva vele elválaszthatatlan 
geológiai összefüggésben áll. Már pedig ez a tankönyv nemcsak a földtannak álta¬ 
lános tételeit tartalmazza, hanem mindenütt a románországi viszonyokat is említi, 
azonfelül pedig az egész országnak kisméretű földtani térképével, és ehhez mintegy 
magyarázó szövegként, az ország földtani viszonyainak rövid áttekintésével van 
bővítve. Szerzője azon jeles román geológus, kinek nevét már korábbi munkák 
révén ismerjük s kiről tudjuk, hogy az ország földtani felvételének élén állott 
mint a romániai földtani intézet (biruoul geologicu) vezetője. 
E több évi működése közben szerzett bő tapasztalatait Stefanescu úr igen 
czélszerűen alkalmazza ebben a tankönyvben, minden földtani jelenség tárgyalása 
alkalmával rámutatván a románországi előfordulásokra és ily módon felköltvén 
tanítványai figyelmét az előttök is ismeretes jelenségekre. Hasonlóképpen járt el 
nálunk Szabó tanár úr, midőn geológiai tankönyvét irta. 
A könyvhöz csatolt térkép lényegében nem egyéb, mint a román földtani 
intézet fölvételeinek kisméretű másolata. Amazokról volt már alkalmam bővebben 
nyilatkozni és azon eltérésekre, melyeket Stefanescu új térképe és a majdnem 
egy időben megjelent DiuGHicÉNU-féle térkép között észrevehetők, a megelőző 
czikkben is utaltam. A mondottakhoz még csak azt az óhajt szeretném csatolni, 
hogy szűnjenek meg a szomszédország tudósai egymás ellen meddő harczot vívni, 
inkább ismerjék el kölcsönösen érdemeiket és közös erővel lássanak az előttök még 
nagy számmal fekvő feladatok megoldásához. 
Tekintettel arra, a mit Stefanescu és társa ily rövid idő alatt hazájuk föld¬ 
tani átkutatása iránt tettek, igazolatlannak tekintem Draghicénu kárhoztató Ítéle¬ 
tét. De abban igazat adok neki, hogy Románország geológusaira nézve hasznosabb, 
előrehaladottabb szomszédjaik földtani működésére terjeszteni figyelmüket, mint¬ 
sem a nyugoteurópai népek zászlói alá állani és franczia meg olasz minták szerint 
dolgozni. A geológiának nincs Beunni köze ethnographiai kérdésekhez, és a leszár¬ 
mazás vagy nyelv rokonsága még nem hidalja át a térbeli széles űrt, mely 
(144) 
