IRODALOM. 
196 
IRODALOM. 
(1). dr. Benkű Gábor: Mineralogiai közlemények az erdélyi Erczhegységbó'í 
(Orvos-természettud. Értesítő, 14, 1889, 163—166, [183—186], Kolozsvár). 
Hunyab-Boicza : Termés arany a Boiczaer Rudolf! Gold- und Silber Berg- 
werk bányájából, melyet The Boicza Goldmining Co. Limited bérel; az egyik darabon 
az arany barnapáton termett, ágas-bogas formában, a másikon pedig az mint lemez 
a calcit, sphalerit, barnapát és quarz keverékében látható, mely keverék mint telér- 
töltelék a pyrittel impregnált melaphyrtufában van. Felső-Kajanel, a berlini 
Handels-Gesellschaft bányájából, a) Pyrargyrit: 
oo P2. {1120}, °°_ ) K {ioto;, 
— Va B 7. {1012}, feketés ólomszürke kristályokban, pyrittel, quarz kristálykér¬ 
gen ; b) Gyps: oo P {110}, oo P oo {010J, — P {111}, viztiszta kristályok 
quarz kristálykérgen, sphalerit, pyrit, tetraedrit társaságában; c) Tetraedrit: 
o 202 
o 
-•/.(] 11},— ( % [ 1 12}, oo 0 (110), aczélszürke, sphalerit, pyrit és barnapát 
társaságában quarzon ; d) Termés ezüst, kószált finom szálakban, rendesen pyrittel 
együtt a quarzon. 
Hondái: a) Termés arzén a Miklósbányából, quarzon termett szürkésfekete 
színű, héjjas szerkezetű gömbökben ; b) Bournonit, igen rovátkás feketés ólom¬ 
szürke színű kristályok baryt társaságában a quarzon. Hunyod-Kristyár: a Paltyin 
hegy Szt.-János bányájából termés arany, finom drótokban és lemezekben a rho- 
doclirosittól áthatott quarzban. Muszariu hegy: a Dániel bányából (a másik a 
Szt.-Háromság bánya) erednek a) Termés arany, kristályos quarz-kérgen arseno- 
pyrit és sphalerit társaságában szép tektonikájií lemezekben, melyeken apró kris¬ 
tályok ifinek ; az arany vagy szép aranysárga vagy pedig barnás-vöröses (rézhez 
hasonló) színű; b ) Arsenopyrit: oo P {110}-, X /2 P oo {012}, aczélszürke színű 
kristályokban quarz-kristálykérgen, pyrit és sphalerit társaságában; c) Calcit: 
R 3. r. [2131}, tejfehérszínű kristályokban, vagy igen finom tűkben a quarzon ; 
d) Markasit: vékony lemezekben a quarzon. 
Sztanizsa: a «Magyar-német bányatársulat» Papp bányájából allemontit, 
ónfehér színű szemcsés, gömbös darabokban, antimonit társaságában; a szemek 
mák-borsószem nagyságiíak, görbén héjas szerkezetűek, faji súlyuk 6*15 (3 mérés 
közepe) ; a Biró bányából calcitba finom drótok módjára nőtt termés arany. 
Tekerő: a «Magyar Goldmining Co. Limited, London» Széntgyörgy bányá¬ 
jából a) Termés arany, ágas-bogas formában quarz-kristálykérgen, de finom lemezes 
szálakban is, calcitba nőve, vagy pedig sphalerit, galenit és calcit társaságában, 
quarzon. b) Baryt, c. [001}. o P, d. 
(102). V-2 P oo, m {110}. ooP.z {Hl}. 
P, b. {010}. oo P oo a. {100). oo P oo és ekkor a bázis szerint táblás, vagy 
pedig a c. {001}. o P, d. [102). 
V -2 P oo, o. (011). P oo, m. 
110 
P, 
z. {111}. P és b. {010}. oo P oo formákkal, de inkább dómás termettel; a kris- 
(146) 
