IRODALOM. 
197 
tályok quarz-kristálykérgen, vagy pedig tarkára futtatott színű pyriten és sphale- 
riten nőttek; c) Termés ezüst, hajforma szálakban, quarz-kristálykérgen, pyrit, 
arsenopyrit és pyrargyrit társaságában. Schmidt Sándor. 
(2). Franzenau Ágost : ('Adalékok a borsodmegyei Apátfalva környékének 
geológiájához » (Természetrajzi Füzetek, XI. köt. Budapest,1889. 61—641.). 
Ezen értekezésben a szerző az Apátfalva (Eger mellett) szomszédságában 
talált marin tályagot ismerteti, a mely az ismert kövületek alapján régebbinek 
bizonyúlt, mint az ugyanitt előforduló s már Böckh által leírt tengeri homok ; a 
mely ugyancsak egy homokos; de csillámdús és sárga tályag réteget tartalmaz, 
Rotalia Beccarii (Linné) sp.- és Truncatulina Aclmeriana- (d'Orb.) -val s felette 
pedig egy ostriga-pad van, a melyet hihetőleg az Ostrea gigensis (Schloth.) alkot. 
A régebbi szürkés marin tályagból — melynek fekvése az előbbeni fiatalabb 
homokhoz nem volt megállapítható — a szerző a következő 11 kövületfajt ismer¬ 
teti : Buccinum Toulai (Aog.), Buccinum restitutianum (Font), Katica sp., Den- 
talium sp., Corbula gibba (Olivi), Thracia sp. et Thracia convexa (Sow.), Lutraria 
oblonga (Chemin), Erviliapusilla (Phil.), Cardium sp., Venusislandicoides (Lám.), 
Nucula nudeus (Linné) ; a melyek, minthogy a II. mediterrán emeletben honosak, 
arra is vallanak s így a szerző ezen réteget jogosan a II. mediterrán emeletbe 
osztja be. Ezen tájvagoknak a kövületekben dúsabb rétege a mikroszkóp alatt 
számos ostracodát és 9 foraminifera fajt szolgáltatott, úgymint: Nodosoria sp., 
Nonionia communis (d’Orb), Polystomella macella (Ficht és Moll.), Rotalia , sivi- 
plex (d’Orb), Rotalia Beccarii (Linné) sp., Globigerina bulloides (d’Orb), Globi- 
gennatriloba (Ess.), Truncatulina Bouéana (d’Orb), Heterolepa Dutemplei (d’Orb). 
Egy másik a tulajdon völgy felső részéből való s kevésbbó kövületdús rétegiszapo- 
lási eredménye, szintén ostracodákat és a következő foraminifera fajokat eredmé¬ 
nyezte : Nonionina communis (d’Orb), Nonionina Soldani (d’Orb), Nonionina 
granosa (d’Orb), Rotalia simplex (d’Orb), Rotalia Beccarii (Linné) sp. Ugyanitt 
a Verencse völgyben, a honnan a szerző ezen iszapolásra szánt tályagot vette, egy 
15 cm vastag széntelepet is talált, melynek fedűje egy kékes tályag: Polystromella 
obtusa (d’Qrb)-, Rotalia simplex (d’Orb)- és Rotalia Beccarii (Linné) sp.-el. S végre 
itt a Verencse völgyben, ennek alján a diluviális agyag is föl van tárva, a melyben : 
Helix hispida (Linné), Helix pulchdla (Mull.), Helix orbicularis (Klein), Papa 
tridens (Drap), és Succinea putris (Linné) fordúlnak elő. — AKis-Piszko aljában 
ugyancsak diluviális agyagban találta a szerző a Papa muscorum (LiNNÉ)sp.-t és a 
Succinea oblonga- 1. (Drap.). Dr. Lőrenthey Imre. 
(3.) Dr. Szabó József : Új opállelet Vörösvágáson. (Természettud. Közlöny 
1889. XXL köt. 166. L) 
(4.) Dr. Szabó József : A párisi 1889. tárlat tudományos szempontból. (Opál 
és gyémánt.) (Budapesti Szemle 1889., 154. szám.) 
1. Magyar és mexikói nemes opálok. A magyar opálok régi nevezetes termő¬ 
helyén, Vörösvágáson (Sáros in.), illetve Dubnik puszta határában, 1889 elején a 
nemes opál egy új telepére bukkantak. Az opál tudvalevőleg rendesen kisebb- 
( 147 ) 
