226 
SZÁDECZKY GYULA : 
Az andesit a nyugati kúpnak főként déli oldalán jóval mélyebben tart le, 
mint a keleti kúpon. 
Egy izolált kis vulkánnal van tehát itt dolgunk, a mely éppen hogy 
át bírta törni a paloeozoos sedimenteket, a melynek említésre méltó láva¬ 
folyása nem volt, a felszínen sehol sem érintkezett a szomszédos vulkánok 
termékeivel. Tisztán áll előttünk a Pilishegy kúpjaiban egy, lényegileg egy¬ 
féle termékü t. i. pyroxen-andesit vulkán, a melyben legfeljebb üveges és — 
mint a később következő elemzésekből kitűnik — kissé savanyúbb, de 
hasonló típusú kőzet-fajta fordul elő. A látható viszonyok és a képzelhető 
képződési körülmények itt sokkal egyszerűbbek, mint a zempléni Sziget- 
hegység egyéb részében, vagy a szomszédos Tokaj-eperjesi hegységben lévő 
vulkánoknál, a hol rendesen sok különböző vulkáni termékeket, andesitokat, 
trachytokat és rhyolithokat nagy területen találunk összeszövődve. Éppen 
a Pilishegynek ezen egyszerű, világos szerkezete és az a gondolat, hogy az 
itt lévő dolgok esetleg vezetőül szolgálhatnak bonyolultabb viszonyoknál, 
ösztönzött arra, hogy a Pilishegy andesitjét részletesebb tanulmány tár¬ 
gyává tegyem. 
Turistikai szempontból is nagyon érdekes pont a Pilishegy. Nincsen 
hely, a honnét szebben lehetne látni S.-A.-Ujhely festői szépségű amphibol- 
andesit kúphegyeit, mint a Pilishegy tetejéről; csak egy kis völgy választ el 
bennünket a kis-bári, szöllőskei rhyolithkupoktól, a melyek dias-sediment- 
ből törtek fel. A Pilishegy keleti oldalán terül el Nagy-Bári; nyugatról pedig 
lábánál torkollik a Ronyvának 4 km széles, tükörsima völgye a belátliatlan 
Nagy-Alföldbe. Mintha csak a harmadkori beltengert látnék, ott, a hol bele 
egy hatalmas folyó ömlött. A messze távolban kéklik a tokaji Nagy-Kopasz- 
liegy, egy másik vulkáni őrtorony a tenger partján. Sok volna elsorolni 
a falvak neveit, a melyeket a Pilishegy tetejéről láthatunk. 
Palaeozoi sedimentek. 
A Pilishegy alsó, nagyobb része palaeozoi sedimentekből áll. Musko- 
vitos agyagos homokkövek, palák ezek, a melyek a nyugati oldalon inkább 
agyagosak, az éj szaki és keleti részen pedig inkább muskovitos quarz- 
conglomerátból állanak. 
Az éjszak-nyugati aljban több kisebb-nagyobb feltárás van, a melye¬ 
ket, kőnyerés végett mélyesztettek. Említésre méltó ezek közül egy elhagyott 
nagy bánya a Pilishegy és Kis-Káté között,* a melyből a kihordott palás 
kőzeteket a magy. északkeleti vasút építésénél használták fel. Itt is inkább 
a felületen dolgoztak, mélyre nem hatoltak le. A kőzet ezen a helyen is 
Kis-Kátónak nevezik a Pilishegy é-ny-i nyúlványát. 
(152) 
