A PILISHEGY NAGY-BARI MELLETT. 
á27 
többféle. Sötét kékes, barna szinti, vékony palás, nagyon agyagos rétegek 
váltakoznak világos szürke szinti rétegekkel; majd ismét az agyagos réte¬ 
gekre erősen quarzitosak következnek. A sötét agyagos palák között talá¬ 
lunk grafitos rétegeket is, a melyeknek váladék lapjai helyenként nagyon 
calcitosak, savval élénken pezsegnek és itt-ott csinos, vörösszinti, lencse- 
alakú barnapát kristálycsoporttal vannak fedve. 
A jobb feltárásokban több helyütt tisztán látni, hogy a rétegek álta¬ 
lában EENy—DDK-re csapnak és KEK-re (4—5 óra felé) dőlnek 35—50 
fokos hajlással. A csapásra nézve nem igen van eltérés, de a dőlési irányra 
nézve többször zavarba hoz az, hogy igen jó elvállási lapok mennek a dőlés 
irányára merőlegesen nyugat délnyugat felé, sőt egy helyütt még a csillá¬ 
mokat is ebben az irányban találtam ellapulva. A nagy palabányában 
azonban a különböző szinti rétegek világosan mutatják, hogy az igazi dőlés 
a keleti. Nagy csúszásokat és kisebb vetődéseket is látunk ezen nagy bányá¬ 
ban. Ezen települési irány egészen jól megfelel a hegység éjszaki részében 
lévő településnek, sőt a mi több, a nagy bányában lévő grafitos pala egye¬ 
nesen azon irány felé csap, a melyben Nagy-Toronya mellett a növény¬ 
maradványokat is tartalmazó grafitos és anthracitos sedimentek előfordul¬ 
nak. Ezek alapján valószínűnek tartom, hogy a Pilishegy nyugati lejtőjén 
lévő paheozoos sedimentek a carhon sistémába (Culm) tartoznak. Maga a 
kőzet is nagyon hasonlít azon dobsinavidéki culmpalákhoz, a melyben 
kövületeket is találni. 
Nem hagyhatom említés nélkül azt, hogy a Kis-Káté éjszaki lejtőjén 
levő kőfejtőben. Szemere József úr birtokán, olyan sok muskovitot tartal¬ 
mazó agyagos, quarzos sediment van, a melyben diónagyságú és nagyobb 
teljesen legömbölyödött conglomerátok fordulnak elő, a melyek valami 
nagy folyó által liurczolva kophattak ennyire le. 
Ezen agyagos homokkőből készített vékony csiszolatban arról győződ¬ 
tem meg, hogy legtöbb a nagy kristályok között a muskovit, a melynek 
hosszú vékony, hajlongó, összekuszált, összegyűrt lemezei általában véve 
egy irányba vannak elhelyezve, de találunk azért lemezeket, a melyek ezen 
főiránynyal derékszögletet képeznek. A muskovit után következik mennyi¬ 
ségre nézve a quarz. A quarz szögletes kisebb-nagyobb, csak ritkán legöm¬ 
bölyödött szemeket alkot, a melyek vagy egy negyedét foglalják el a látter- 
nek. Vannak benne összezúzott szemek is, a melyek polarizált fényben 
nem sötétednek egyszerre egész terjedelmükben. Van benne végül nagyon 
kevés, többnyire erősen kaolinos oligoklas, a melynek vékony ikerlemezeit 
már csak bajosan lehet felismerni és elvétve nem iker földpátmaradék, tán 
ortlioklas. 
Ezen nagyobb kristályszemek a chromogen elemek oxydálási és 
hydroxydálási terméke áltál zöldes sárgára festett, alapanyagféle részbe 
vannak beágyazva, a mely a maga részéről szintén csaknem egészen át van 
(153) 15* 
