A PILISHEGY NAGY-BARI MELLETT. 
229 
nak. A liypersthenek vannak túlnyomó számmal; egyhajlású augit az első 
kristályodási időből csak nagyon gyéren fordul elő. 
A liypersthenek is rendesen le vannak gömbölyödve, le vannak oldva 
felületükön és nem ritkán bastitosodott, apró augitokból álló vékony keret 
fogja őket körül. Pleochroismust a kellő vékony hypersthen-metszeteken 
(0,03 mm) nem tapasztalunk. Némelykor csoportosulnak, sőt egy, a hosszú 
átlós dóma szerint összenőtt ikert is láttam. 
Augit nagyon kevés és rendesen apró fordul elő a metszetekben, úgy 
hogy e tekintetben közeledik az eruptio után képződött augit-mikrolithok- 
hoz. Találtam közöttük eltorzult keresztalakú ikerféle összenövést (ext. 38°), 
a melynek karjai mind el vannak görbülve. 
A pyroxenekkel egyidőben kristályodtak a nagyobb földpátok is. 
Többnyire ikrek ezek az albit törvény szerint nem sok ikerlemezzel; elsö- 
tétedésük leggyakrabban a bytownit sorozatának felel meg. Nem nagyon 
tiszta az elsötétedés, mert a földpátok az erős mechanikai hatásoknak vol¬ 
tak alávetve : össze vannak gyúrva, törve, a hosszabbak meggörbülve, sok¬ 
szor minden kristálytani orientatio nélkül halmozódnak egy csoportba. Az 
első időből származó földpát-kristályok is különböző nagyságúak, vannak 
közöttük apróbbak, amelyek már a mikrolithokhoz közelednek. Sok földpát 
magjában üvegzárvány van. 
A lángban Szabó tanár úr módszere szerint, négy megvizsgált külön¬ 
böző csoportból való szem egymáshoz hasonlóan viselkedett; ennek közép¬ 
eredménye a következő: 
I. Na 3—2, K 0, Olv. 1—2; II. Na 3, K 0. Olv. 2—3; kelleténél 
kisebb szem víztiszta gömbbé olvad; III. Na 3, K 1. 
Minthogy a lángkisérleti és optikai eredmények között egy kis eltérés 
észlelhető, a mit egyébként a földpátok üvegzárványa és az üveges alap¬ 
anyagnak a földpátokétól különböző viselkedése egészen jól megmagyaráz, 
még egy harmadik módon is iparkodtam meghatározni a nagy földpátokat. 
Több kiválasztott földpátszemet összetörtem és az így kapott, a jó hasadási 
irányok (oP és ooPoo) szerint való porszemeket vizsgáltam meg optikailag. 
Azon lemezkék, a melyeken ikerösszenövés nincs, a melyek tehát a ooPoo 
(010) szerint hasadtak, convergens fényben egy optikai tengelyt mutatnak, 
de ferde helyzetben. Egy ilyenen azt is megmértem, hogy a oP (001) szerint 
való jó hasadási iránytól 32°-ra sötétedik el parallel poláros fényben. 
Mindez szintén bytownit sorozatú föhlpátra vall. Ezt mutatja a legtöbb, de 
akadtam olyanra is, a melynél az egy optikai tengely egészen a látótérre 
esik, a mely tulajdonság tehát anorthit földpátra vall. Vannak továbbá 
olyan lemezek is, a melyeknek tengelypontja egyáltalában nem jelenik meg 
a látótéren, hanem csak a fekete hyperbolák láthatók, ezek labradorit- 
sorozatu földpátok lemezei. 
Az első kristályodási időből származnak részben a spinellidek cso- 
(155) 
