A PILISHEGY NAGY-BARI MELLETT. 
231 
MgO ... ... ... 
1,34 
KjO .. ... 
1,26 
Na„,0... ... ... ... 
2,82 
Égetési veszteség.._ 
1,77 
100-38 
AIII-ik táblán közölt 2 mikrofotografia elseje, melyeket Hala váts Gyula 
osztály-geolog úr szivességének köszönök, ezen üveges kőzetről van véve. 
b) A nyugati kúp lejtőjén gyűjtöttem likacsos andesitet is, a mely 
sok szempontból igen nevezetes kőzet. Félig üvegesnek találjuk alapanya¬ 
gát, melyben szabad szemmel nézve pyroxenek és földpátok és ezek halmazai 
vannak porphyrosan kiválva, csakhogy a földpátok felületükön mintegy 
beolvadva látszanak az alapanyagba, az által, hogy a földpátoknak belső, 
zárványos magvai fehéreknek tűnnek föl, míg külső üveges, tiszta, szaruféle 
burkaik átmenetet látszanak képezni a barna alapanyagba. 
Egyik nevezetessége ezen kőzetnek, hogy üregeiben itt-ott csinos 
barytkristályok és kristálycsoportok vannak kiválva. A kristálykák alakja 
oszlopos. Az oszlopos megnyúlás a rövid tengely szerint van. A legnagyobb 
oszlopkák hossza 4 mm, szélessége 3 A mm, mindkét végükkel az üreg falai¬ 
hoz ütköznek. Optikailag a rhombos rendszer követelményeinek megfelelnek. 
Az anyag nagyon csekély volta miatt részletes vizsgálatokra nem telt 
belőle. Optikai tulajdonságairól úgy győződtem meg, hogy egy apró sze- 
mecskét összezúztam és az így kapott port mikroszkóppal megvizsgáltam. 
Többnyire téglaalakú táblácskákból áll ezen por; a melyen tisztán látni a 
tégla oldalaival egyközösen menő, egymásra derékszögű jó hasadást. Az 
elsötétedés ezen jó hasadási irányokkal egyközösen következik be. Conver- 
gens fényben az optikai tengelyek síkját mindig a positiv jellegű hasadás 
irányában találjuk. A vastagabb lemezeken az egyik optikai tengely fekete 
vonalán kívül színes gyűrűket is látunk, a melyeknél <; <u. Ezen fekete 
vonal a baryt optikai tengely szögletének kicsinysége (-j-2V=35°) miatt 
nagyon mereven halad át a látótérén. A lemezek legnagyobb része nem 
a jó hasadási irányok szerint vált el a porrátörésnél, mert a kétféle jó hasa¬ 
dási irány derékszöglet alatt látszik a lemezeken, csak kevés olyan, a legjobb 
hasadás szerint képződött lemezt találunk, a melyen közel 74°-os rhombos 
mezőket alkotnak a hasadási irányok. Az összehasonlítás végett összetört 
budai baryt is egészen megegyező tulajdonságokat árult el. 
Vegyelemzésre az anyag csekély volta miatt gondolni sem lehetett, 
de a báriumot tisztán fel lehet ismerni az által, hogy a lángot erősen és 
tartósan zöldre festi, spektroszkóppal pedig látjuk a sok zöld- és narancs¬ 
színű vonalat. 
Kérésemre Melczer Gusztáv úr utólagosan szives volt megmérni e 
kristálykákat; az eredményt a következőkben közli • 
(157) 
