SZÁDECZKY GYULA: 
232 
«A megvizsgálás végett átadott kristály töredékek hosszúkásán liatszö- 
ges keresztmetszettel bírnak és ezen látszólag 2 simmetriasíkkal. A lapok 
közül 4 együvé tartozó fényes és 2 nagy uralkodó homályos. 
Ez utóbbiakra fektetve a kr-okat, mikroszkóp alatt a rhombos sim- 
metriának megfelelő rajzokat látni rajta és erre a felületre normálisán 
menő prizmás hasadást, melynek tompa szöge a kristályok hosszasági ten¬ 
gelyének végén van (kbelől 74°). Egyszersmind látni, hogy a kr-ok egyének 
és a hosszú élekkel sötétednek eh 
Mérés alkalmával alkalmam volt konstatálni, hogy a domináló egye¬ 
netlen felületű és az apró lapok (keresztmetszetben) csakugyan simmetria- 
lapok (90 c -os hajtásnak); a prizmás formák egymással képezte szög pedig 
összesen G élen mért középértéke 74° 53', a nagyobb kristályon a 3 élen 
mért szög középértéke 74° BG’/V, s így ez a forma a barytnak normális 
bracliydomája P dó j011 } (Miller állítása) mely formára nézve (011): (01 f) 
74 J 36. Ez után tehát a domináló széles lapok a bázis {001} lapjai, a mit 
különben a goniometeren is lehetett konstatálni, mert daczára egyenetlen 
felületének, az egyes hasadási lapocskák párhuzamossága következtében 
relatíve igen jó reflexet adott. 
A megmért formák tehát ezek 
{001} = oP 
{011} = Pöö 
{010} = ooPoo" 
Egy másik nevezetessege ezen likacsos labradorit-andesitnek az, hogy 
egy diónagyságú zárványfele rész van benne, a mely elmosódó határral 
megy át a hezáró kőzetbe, de azért úgy szerkezete, valamint ásványai és 
vegyalkatára nézve is lényegesen különbözik a bezáró kőzettől. Találunk 
ezen foltban legömbölyödött összehasadozott quarzszemeket, a melyek 
nyilván a pakeozoos sedimentekből származnak.* 
A labradorit-andesitben is meglévő basikusabb földpátokon kívül a 
zárványféle részben találunk oligoklás sorozatút is. Ezek le vannak göm- 
bölyödve és nagyon sok vékony ikerlemezből állanak. Lángban a követ¬ 
kezőképen viselkednek: I. 4, 0, 4 zavaros, zománczos; II. 4, 0, 5 megtisz¬ 
tult belliólyagos üveggömb; III. 5, 2—1. 
A quarzszemek mellett némelykor füstquarzhoz hasonló apró obzi- 
diánszemeket találunk, a melyek vegyalkata a lángkisérleti viselkedésből 
következtetve, lényegesen különbözik az andesit félig üveges alapanyagától, 
Itt említem meg, hogy a nyugati labradorit-andesit lejtőn lévő homokban 
is sok lekopott, összetörd élt quarzszem van, a melyek szintén a pakeozoos sedimen¬ 
tekből származnak, de találunk benne bipyramisos, néha kissé legömbölyödött szeme¬ 
ket is, a melyeknek már a lávában kellett újra kikristályosodniok. 
(158) 
