SZÁDECZKY GYULA : 
234 
Augit kevés van, szélein összerepedezett, legömbölyödött, sokszor 
igen zavartan sötétedő ikreket alkot; több szem teljesen szét van nyomva. 
Az első kristályodási időből származó földpátokról általában az áll, 
a mit a tömör andesit megfelelő földpátjáról már említettem. Az albittör- 
vény szerint képződött ikreken sokszor látjuk a periklin törvényt is. A zónás 
szerkezetű földpátnál a belső mag nagyobb szöglet alatt sötétedik, mint a 
külső keret és a lapok által bezárt szögletek is különböznek a külső és belső 
részben; ennek oka az, hogy legelőször a legbázisosabb földpát válik ki és 
a kristályodás által a magma mindinkább savanyúbb lesz. Hogy a bytownit- 
sorú földpátokon kívül anorthit is van jelen, arról nem csupán az optikai 
módokon — a nagy elsötétedési szöglet, a földpát hosszában positiv és negatív 
charakter, a hasadási lemezeken az egyik optikai tengely kilépése alapján -— 
győződtem meg, hanem lángkisérletileg is, mert egyik szem a lángban 
mutatott I. Na % K 0, Olv. 0—1 ; II. Na 2, K 0, Olv. 0—1; HL Na 3, 
K 0—1. 
Spinellidek valamivel nagyobb számmal vannak ezen kőzetben, mint 
az előbbeniben. Ezek egy része valószínűleg cliromit, mert soknak széle, 
daczára annak, hogy a kőzet likacsossága miatt 0,03 mm-nél vékonyabb 
metszetet nem tudtam kapni, barnás színnel áttetsző kezd lenni és tömör 
sósavban nem oldódik. Az apró szemeken és megnyúlt pálczikás képződmé¬ 
nyeken kívül vannak benne nagyobb csoportok, sokszor sajátságos, elágazó 
bizarr alakkal. Körülöttük némelykor szennyes, zöldes barna foltok vannak, 
valószínűleg a hydratatiónak eredményeként. Kevés vörös folt és sáv 
(hámatit) is látszik ezen kőzetben, talán a magnetit bomlási terménye. 
Az eruptio után képződött pyroxen-mikrolithok sokkal nagyobb 
számmal vannak, mint a nagy pyroxenek. Nevezetes dolog, hogy ebben a 
hypersthentűk uralkodnak határozottan, az augitszemek csak nagyon alá¬ 
rendelve fordulnak elő. E kétféle pyroxen-mikrolithok alakjukra nézve is 
lényegesen különböznek egymástól. A hypersthen-mikrolitliok hosszú, 
tűalakú képződmények, éles határral bírnak és a legkisebb földpát-mikro- 
lithoknál valamivel nagyobbak, harántúl metszve igen tiszta, többnyire 
nyolczszögletü pontocskákat alkotnak, a melyeknél az oldalas véglapok 
erősebben vannak kiképződve, mint az oszlop lapjai. A hyperstben-tükhöz 
gyakran magnetit-pont tapad. Az augit-mikrolithok többnyire pontszerű 
képződmények, a melyeknek soha sincs olyan éles határuk, olyan szabályos 
alakjuk, mint a liyperstheneknek. 
Hypersthen-mikrolith bőven van az üveges alapanyagban, de még ennél 
is több a földpát-mikrolith, a melynek nagyobb fajtái többnyire lépcsős cso¬ 
portokká egyesülnek. Vannak ezenkívül nagyon vékony, magános tűalakú 
földpát-mikrolithok, továbbá kezdetleges lemezkék az ismeretes villa- vagy 
újjszerü végződéssel. Földpát-mikrolithok harántúl metszve sokszor szabá¬ 
lyos négyzetkéket adnak. Elsötétedési viszonyaikból ezeknél is azt kell 
( 160 ) 
