A PILTSFTEGY nagy-bári mellett. 
235 
következtetnünk, hogy nagyobbára labraclor-földpátok, hogy tehát a kőzet 
«labradorit» a franczia nomenklatúra szerint. 
Trichitszerűen egy irányba sorakozott rövid fekete pálczikákat is 
találunk a barna, üveges alapanyagban; némelykor ezek nem lioszszuk sze¬ 
rint, hanem keresztbe állva sorakoznak úgy, hogy egyik az egyik oldalon, 
a mellette lévő a másik oldalon áll ki. Vannak esetek, a midőn ezeket 
valóságos tricliitszálak kötik össze. Olyan képet nyújtanak ezek, mintha 
valami mágneses erő gyűjtötte volna össze az apró képződményeket. 
Immersioval nézve egyik végükön vonás módjára kihúzott, apró vöröses 
barna foltocskákat és sávokat is találunk az alapanyagban. 
Az amorph, üveges alapanyag a benne lévő mikrolitli okkal együtt 
valamivel többet, mint az egész kőzetnek felét teszik ki. Lángkisérleti visel¬ 
kedése a következő : I. Na 2, K 0, Olv. 3, szürkés fehér, fekete pontos szem; 
II. Na 2—3, K 0, Olv. 4 szürke, külhólyagos gömb; III. Na 3—4. K 2—3. 
A keleti kúp augit-mikrolithos hypersthen-andesitje (labradorit). 
A Pilishegy tetejéről származó andesit makroszkoposan nézve a követ¬ 
kezőkben különbözik a nyugati lejtő most leírt andesitjától: a) jóval söté- 
tebb barna szinti, b) nem félig üveges, c) földpátja rendkívül apró, sokszor 
vöröses szemecskéket alkot, csak elvétve akad benne egy-egy nagyobb 
sárgás-vöröses szem. 
Ha az ásványokat a képződési idő szerint irom le, a nagy quarzsze- 
mekről kell legelőször szólanom, a melyek minden kétséget kizárólag a 
pakeozoi sedimentekből kerültek az andesitbe. Nagyon gyéren fordulnak 
ezek elő, szögletes, összerepedezett szemeket alkotnak, a melyek közül 
egyiknek legnagyobb átmérője 1 cm. Vékony csiszolatba quarz nem is került. 
Az andesit magmájából a föld gyomrában legkorábban kezdettek 
kristályodul a pyroxenek. A földpátba bezárva is találunk hypersthent. 
Hypersthenek nincsenek nagy számmal és a mi van, sem tartotta meg kris¬ 
tályos alakját, szét van nyomva, sokszor nyúlványokban, czafatokban vég¬ 
ződik és kivétel nélkül augit-mikrolitliokból álló keret veszi körül őket. Az 
első kristályodási idejű hyperstheneket környező ezen második kristályo- 
dási időből származó augit-mikrolithok részben szemeket, részben pálczi¬ 
kákat alkotnak és ezen utóbbi esetben a keret nagyobb része gyakran 
egyenlő orientálású pálczikákból áll. A hypersthenekben zárványként alap¬ 
anyag-magot, vagy sötét barnás, vörös hámatitot, magnetitot, találunk. 
Vannak benne kisebb hypersthenékből álló csoportok is. Ezeknek 
csak közös külső szélén van meg az augitkeret. A csoportosodás tehát még 
a föld gyomrában történt. 
Augit az első kristályodási időből nagyon ritka ezen kőzetben. 
A nagy földpátok rendesen többszörös, de nem sok lemezből álló 
( 161 ) 
