SZÁDECZKY GYULA: 
<a?y, 
ikreket alkotnak. Az álhit és periklin törvényt gyakran látjuk együtt; 
némelyik zónás szerkezetű és azon érdekes jelenséget árulja el, hogy a külső 
zónában a különböző kristálylapoknak megfelelően különböző gyorsasággal 
történt a növekedés és ennek megfelelőleg a zóna különböző oldala külön¬ 
böző vastagságú, továbbá, hogy a külső réteg kevesebb kristálylapú alakot 
ad, mint a belső kristálymag. Optikai viselkedésük alapján bytownit- és 
anortbit-sorozatuaknak kell őket tartanunk. Vannak közöttük hoszszuk sze¬ 
rint negatív és positiv cliarakterüek is. Zárványként hypersthent, továbbá 
üveges, sötétbarna alapanyagot és némelykor benne spinelloideket találunk. 
Némelykor hámatit, limonit sávok járják át, ettől származik a makroszko- 
posan sárgás színe. Lángban ezt mutatta: I. Na 2—3, K 0, Olv. 2, fehér 
lett; II. Na 3, ív 0, Olv. 3—4 tiszta; III. Na 3, K 0—1. 
Spinellidek nem nagy mennyiségben vannak ezen kőzetben az első 
kristályodási időből. Csak elvétve találunk egyes nagyobb fekete magnetit- 
szemet az alapanyagban és chromitféle zárványt hypersthenben és földpát- 
ban. Foltonként azonban találjuk nagyobb mennyiségben is földpáttal és 
pyroxennel szemcsésen elegyedve, hvpidiomorph szerkezettel. Tán contactio 
termékei ezek. 
Az áttörés után, a második időben nagyon kedveztek a viszonyok a 
kristályodásnak, mert az alapanyagban a mikrokristályok raja között alig 
maradt vissza egy kevés üvegbázis. Már ez is lényeges különbség ezen és a 
nyugati kúp kőzete között; de sokkal nagyobb az, ami apyroxenek fajtáira 
és a kristályodási sorrendre nézve áll. A pyroxenek közül u. i. az augit- 
mikrolithokat találjuk igen nagy számban és nem hypersthen-mikrolithokat, 
mint az előbbeniben találtuk; a kristályodás egymásutánját tekintve pedig 
úgy látszik, hogy nem a földpát-mikrolithok váltak ki utoljára, hanem 
eltérve az általános szabálytól, az augitok. Itt tehát azon ritkán előforduló 
kőzettel van dolgunk, a melynek mikrokristályai gyenge fokban opliytos 
szerkezetűek. Ebből arra következtethetünk, hogy a láva kihűlése itt lassan 
történt. Ezen következtetés mellett szól az előfordulási viszony is, hogy 
ezen labradorit-andesit láva nem igen folyt le a felületen, mert a föltóduló 
tömeg nagy részben fedve van a pakeozoi sedimentek által. 
Az alapanyag az ő mikrokristályaival elég jól, közbülső kristályok 
nélkül különül el az első időben képződött nagyobb kristályoktól és az 
egész kőzetnek felénél valamivel nagyobb részét teszi ki. A mikrokristályok 
nagyjából egy irány felé tartanak, de hogy jó fluidul szerkezetet mutatná¬ 
nak, azt még sem lehet mondani. 
A földpát-mikrolithok vannak benne legnagyobb számmal, csak egyes 
kisebb foltok vannak, melyekben az augit-mikrolithok is nagyon felszapo¬ 
rodnak. A földpát mikrolithok általában megegyeznek a már leírt andesitok 
(labradoritok) földpát-mikrolitbjaival és legnagyobb részben labrador-soro- 
zathoz tartoznak. 
