A PILISHEGY NAGY-BARI MELLETT. 
239 
Obzidián (marekanit). 
Egyik nevezetessége a Pilishegynek, hogy meztelen tetején és lejtőin 
nagyon sok obzidián darabkákat találni, a melyekkel helyenként kevés 
rhyolith-kavics és quarzszem is előfordul. 
Az obzidiánok rendesen hosszúkásak, hoszszuk általában veve 1—2 
cm. Megnyúlásuk irányában figyelmes vizsgálásra nagyon merev, tökéletes 
rétegzettséget látunk, a mi a fekete üvegben levő egy-egy világos szürke 
elüvegtelenedett sáv, vagy pedig légbuborékos rész által van alkotva. Sok¬ 
szor legömbölyödött, lekopott kristályokhoz hasonlítanak ezen obzidián- 
szemek, máskor pedig szabálytalan alakú, kimart felületű kavicsot képeznek. 
A nagyobb obzidiánok színe fekete, a szabad szemmel nézve egészen 
tiszta üvegnek látszó kisebb daraboké pedig füstszürke. Nevezetes dolog, 
hogy egyesek felületén a mélyedésekben igen kevés vékony quarz-rhyolith 
kérgecskét is láttam, a mely kereg könnyen ledörzsölhető az obzidiánról. 
Az obzidiánnal együtt előforduló, sokszor egészen legömbölyödött, 
lesúrolt felületű rhyolith-kavics fehér, fénytelen quarz-rhyolithból áll. 
Vékony csiszolatban az obzidiánszemek egészen tiszta, színtelen, 
amorph üvegnek bizonyulnak, a melyben csak helyenként találunk rende¬ 
sen mereven a folyóssági irányban kihúzva több-kevesebb táblás földpát- 
mikrolithokat és mikrolith-csoportokat, biotit-mikrolith-táblákat, kettős 
táblákat, piczi tricbiteket, kezdetleges trichit-csoportokat és nagyon kihúzott 
levegőszálkákat (III-ik tábla 1—9. ábra). 
A trichit-csoportok úgy látszik biotitból alakultak át, pleocliroismusuk 
hosszirányban fekete, harántúl vöröses sárga. Némi átmenet is észlelhető a 
foszlányos biotit és a trichitek között. (3. 4. 5. ábra). 
Ezen újonnan kivált mikrolithokon kívül találunk nagyon ritkán 
nagy földpátból származó apró léczeket és átalakult nagy biotit foszlá¬ 
nyokat is (3. ábra). 
Széttörve ezen obzidián egészen víztisztának látszik, akár csak a leg¬ 
tisztább mesterséges üveg. Lángba vive hirtelen felfúvódik annyira, hogy 
eredeti térfogatának ötszörösét is felveszi, később azután ismét lelohad. 
A lángfestésnél feltűnő az, hogy sok káliumot tartalmaz, már gipsz nélkül 
is látszik a kálium festése : I. Na 3—4, K 0—1, Olv. 4 szivacsos, külhó- 
lyagos; II. Na 3—4, K 0—1, Olv. 5 ; III. Na 4, K 3. 
Ha most ezen obzidiándarabkák eredetét kutatjuk, az első kérdés, 
vajon itt keletkeztek-e ezek, vagy ide hozattak ? Hogy itt keletkeztek és a 
bezáró pyroxenandesit elmállása folytán szabadultak volna ki, arra e két 
kőzet nagyon különböző vegyalkata miatt nehéz ugyan gondolni, de ez 
sem látszik lehetetlennek, ha visszagondolunk arra, hogy a nyugati kúp 
kőzetében a zárványos helyeken valósággal találtunk apró üvegszemeket. 
De hogy a felületen lévő obzidiándarabkák mégsem az andesitból kerül- 
(16 
