IRODALOM. 
052 
magában. Ezen gyűjtemény czélja köbdecimeteres koczkákban nemcsak a meglévő' 
kőbányáink anyagát feltüntetni, hanem még olyan helyekét is, hol az illető kőzet 
fejtésre méltó mennyiségben előfordul, de kőbánya még nincsen. Ezen részben 
polírozott kőzet soi-ozat állandóan megtekinthető a m. kir. földtani intézet lielyisé- 
ségében (Nádor-utcza 33. a földmivelésügyi minisztérium palotájában) és tanulságát 
még emeli egy az első 4-20 darabra vonatkozó részletes katalógus, a melyben egyes 
rovatokban a kőzet petrografiai és geológiai neve, keménysége, volumsúlya, színe, lelő¬ 
helye és tulajdonosának neve van felsorolva ; továbbá azon körülmény, hogy léte¬ 
zik-e kőbánya vagy sem, valamint az ára, fuvardíj, kelendőségének területe, azon 
ismertebb épületek felsorolása, melyek ezen anyag felhasználásával épültek, végül 
a rendesen termelt kövek átlagos nagyságát, az évi termelés és a kőzetnek visel¬ 
kedése megmunkálás közben foglaltatik. 
Örömmel konstatálhatjuk, hogy e gyűjteményünk az utóbbi években mind 
sűrűbben magára vonta az építész és vállalkozó körök figyelmét. 
Dr. Schafarzik Ferencz. 
IRODALOM. 
(fi.) Dr. M. Kjspatics : Die Gkmkophanyesieine dér Fruska-góra in Kroatien. 
(Jalirbueli derk. k. geol. R. A. Wien, Bd. 37. 1887. 35. ff.) 
A glaukophan, ezen érdekes amfibolszerű, lényegesen nátron alumínium 
silicatból (Na-O, AI2O3, 4Si0a) álló, sötétkékszínű, erősen pleochroos ásvány, 
mely eddig főleg Syra és Euböea szigeteiről lett ismeretessé, továbbá a nyugoti 
alpesekben (Aosta, Locauo), úgyszintén Bern mellett a vándorkövek között és 
végre a bretoni Groix-szigeten is találtatott, újabban hazánkban a Frusca-gorában 
is fel lett fedezve. Görögországban a glaukophan-kőzetek csillámpalával váltakoz¬ 
nak s igen valószínű, hogy a frusca gorai kőzetek geológiai előfordulása is hasonló. 
Legtöbbször a glaukophan-kőzet ugyanis a patakok törmelékében találtatott, 
úgy a hegység északi, mind pedig déli oldalán, és csak Jazalc felett bukkant szerző 
a Kozár hegyen szálban lévő kőzetre is, mely körül azonban a kristályos palák 
annyira elmállottak, hogy a velük való szoros összefüggést inkább csak sejteni, 
mintsem biztosan látni lehetett. A fruska-gorai glaukophanitok lényeges elegy¬ 
részei : glaukophan, epidot, rutil, legtöbbjében quarz és gyérebben még gránát is. 
Mint igen ritka járulékos ásványok előfordulnak : muscovit, augit, amfibol, föld- 
pát és turmalin ; a chlorit ellenben eredetre nézve mindenkor másodlagos, úgy¬ 
szintén a biotit, mely glaukophanból származik, és végre egy esetben maga a 
glaukophan is, augitból keletkezve. 
1. Legszebb előfordulása a glaukophanitnalc azon szikla, mely a Beocsin- 
Jazaki ösvényen, vagy száz lépésre a vízválasztótól délre található. Ezen kőzet 
főképen víztiszta quarzból és egészen 2 cm nagyságú glaukophan-kristályok 
szemcsés elegyéből áll, mely közé gyéren apró gránátok és mint zárványok a glau- 
kophanban még rutilok is láthatók. 
2. Az előbb említett helytől Ií-re találjuk a Dubocsás patakot, a melyben 
glaukophanitok a törmelék közöt t gyakran fordulnak elő. Az innét származó pél- 
( 178 ) 
