258 
IRODALOM. 
sága folytán, a Hyotherium-lioz állíttatott, nemkülönben kísérletek tétettek a 
Listriodon maradványokat a Tapm félékkel egyesíteni. 
Hazánkból a Suess által említett zsilvölgyi Krivadia és Gyalu Mendru-i* és 
a pécsi lajtamészből származó darabokon kívül** még a lorettomi*** és Soóskut- 
ról egy alsó állkapocsbeli utolsó zápfog kerülnek megbeszélés alá. 
Franzenau Ágoston. 
(13.) Dr. Koch Antal: A Komái dűuviális kavicsában legújabban talált 
ősemló’s maradványok. (Orvos-term. tud. Értesítő. 1889. Terra. tud. sz. 
Kolozsvár, p. 281.) 
A Komái szőlőin át vezető út mellett, az unitárius collegium kertjében nyi¬ 
tott kavicsbányából beküldetett szerzőnek az Elepbas primigenius zápfogtöredéke, 
mire ő és Primics György a helyet megszemlélve, több a mammuthnak könnyen 
felismerhető széttöredezett végtag-csontjain kívül még a lóláb középcsontját és 
alsó fél állkapcsát, mely ugyan porhanyós voltánál fogva szétesett, gyfíjthette. 
Utóbbi vagy 1 méternyire feküdt a kavics felső határától, mely fölött még 7s m 
vastag televényos föld terült el. Körülbelül ily mélységben fordúlhattak elő a többi 
csontok is, miből kétségtelenné válik, hogy ezen csontok mind egyszerre kerültek 
diluviális kavicságyukba. 
Pár napra reá a vasúti közraktárak felett fekvő Kőváry telepen történt ásás¬ 
nál, mintegy 3 m mélységből, kavicsból, szintén kikerültek csontrészek, melyeket 
szerző az Elephas primigenius- hoz tartozó egy csigolyatestének és a medencze- 
csont egy töredékének ismert fel. Előfordult azonkívül egy hengeres végtagcsont 
is, mely a Bős taurus és B. bubalus lábszárcsontjaihoz hasonlít ugyan, de azoké- 
nál tetemesen erősebb, miből a Bős priscus vagy primigenius valamelyikére lehet 
következtetni. 
Ezen leletek által egyszersmind azon kavicsúledékek diluviális kora is el¬ 
döntetett, melyben előfordultak és melyek a Nádas-völgy talpához már igen közel 
fekszenek. Franzenau Ágoston. 
(14.) Dr. D. Gor.janovic-Kramberger : Ucber cinen tertiárcn Rudisten aus 
Podsused bei Agram. (Glasnik krvatskoga uaravoslovnoga druztva. Godina 
IV. Broj. 1—5. Zagreb. 1889. p. 48, mit einer Tafel.) 
(15.) Dr. D. Gorjarovic-Kramberger : Berichtigung zu «Uebcr cinen tertiárcn 
Rudisten aus Podsused bei Agram .» (Glasnik, 1. c. p. 230.) 
Első értekezésében szerző Ceratoconeha costata név alatt a podusedi, Zág¬ 
ráb környéki lajtamészből egy kövületet ír le, mely a külsőleg látható sajátságok 
alapján a rudisták családjához tartozónak látszik lenni, a nélkül azonban, hogy a 
kréta-kor eme alakjaihoz volna sorozható. 
Utóbbiban - miután a szükséges irodalom birtokába jutott — a kérdéses 
kövületeket a Creusia- nem alakjaihoz tartozónak mondja és Creusia costata név¬ 
vel jelöli. Franzenau Ágoston. 
: Jahrbucli dér k. k. geol. Reichsanstalt. 1870. p. 28. 
Verliandlungen dér k. k. geol. Reichsanstalt. 1859. p. 51. 
*** Földtani Közlöny. XX. kötet. Budapest. 1890. p. 53. 
( 184 ) 
