262 
IRODALOM. 
c) Oláh-Lapád vidékéről: 
Isocardi cor L., Pecten cfr. septemradiatus Mull., Ostrea cochlear Poli, 
Terebratula cfr. grandit Blum. 
A Szelistye falu határában előforduló kövületek ismertetése alkalmából em- 
líttetik, hogy ezeket Dr. Primics György a boiczai medencze keleti szélén a Drajka 
hegy éjszaki oldalán a Nagy-Csetrás alá vezető szekérút táján fedezte fel, a hol a 
mészkövek egyes rögei az andesittufa és a nyiroktakaróból Idáiknak. 
A világos sárgás, kissé homokos, csillámos, foraminiferadús mészkőből kö¬ 
vetkező fajokat lehetett meghatározni: 
Latrina elegáns ka., Serpula sp., Conus (Lithoconus) Karreri Hoern. & 
Auing., C. sp. aff. Cheliconus Lapugyensis Hoern. & Auing., Ancillaria obsoleta 
Brocc., Cerithium Bronni Partsch, Turritella bicarinata Eichw., T. Archimedis 
Brongent., T. Riepeli Partsch, Trochuspatulus Brocc., Natica helicina Brocc., N. 
sp. indet., Pectunculus pilosus L., Cardium edule L,, Venus cfr. Dujardini M. 
Hoern., Teliina planata L., Panopaea sp. indet., Cardium cfr. pectinaturn L., 
Dosinia lincta Pult aff., Diplodonta sp. indet., Cytherea sp. indet., Pecten Besseri 
Andrz., Ostrea cfr. digitalina Dub., Venus marginata M. Hoern., Lucina den- 
tata Bast. (?), Modiola Hörnesi Ess., Pecten duodecimlamellatus Bronn, Spa- 
tangus austriacus Laube, Schizaster sp. indet., Parit es sp., Alveolina meló D’Orb., 
Lithothamnium ramosissimum (Gömb.) Ess. sp. Franzenau Ágoston. 
(18.) PetrikLajos: A perlitnek alkalmazása apalaczküveg gyártásban. (Tech¬ 
nológiai Lapok. 1, p. 09. Budapest, 1889.) 
Az üveggyártás legdrágább nyers anyagát: a szódát és hamuzsírt már régen 
törekedtek olcsóbb nyers anyagokkal pótolni, mi különösen a palaczkgyártásra 
nézve nagy fontosságú volna.. A pótlásra konyhasót, glaubersót és alkali tartalmú 
silicatokat, u. m. gránitot, bazaltot és trachytot ajánlottak. A konyhasó alkalma¬ 
zása még nem vált be; a glaubersót 1820 óta használják szóda helyett finomabb 
üvegnemtíek gyártásánál is. Az alkali tartalmú kőzeteket vastartalmúk miatt csak 
palaczkgyártásra használják, de rendszerint csak mint adalékot. Az utolsó évtize¬ 
dekben azonban Siemens természetes silicatokból mészkő hozzáadásával jó palaczk- 
üveget állított elő. 
Hogy a természetes silicatokkal tett kísérletek régebben nem sikerültek, 
annak oka részint az, hogy ezen kőzetek lelőhely szerint változnak, továbbá az 
empiristák nem ismervén az üveg összetételét, állandó összetételű üveget nem 
készíthettek. A természetes silicatok alkalmazásánál ezeknek nagy timföld tartal¬ 
mát nagy akadálynak tartották, mivel a timföld az üveget nehezen olvadóvá teszi és 
az üveg jegeczedését (rühességét) idézi elő. De az újabb kutatások bebizonyították, 
hogy a kellő összetételű üveg nagyobb mennyiségű timföldet is tartalmazhat 
anélkül, hogy az üveg jegeczesednék. A gyakorlat is kimutatta, hogy a jó palaczk- 
üvegben a timföld 10%-ot is tehet, de akkor a keverékhez aránylag több meszet 
kell venni. 
A természetes silicatokat a timföldtartalom tehát nem teszi alkalmatlanná 
a palaczküveggyártásra, csakhogy ezek némelyikéből, pl. trachyt- vagy bazaltból 
előállított üveg a vastar tál ómnál fogva igen sötét. Azonban hazánk az üveggyár - 
( 188 ) 
