IRODALOM. 
26 3 
tásra igen alkalmas nyersanyaggal: a rhyolittal és perlittel bővelkedik. Az igen 
tiszta rkyolit a porczellán- és kőedénygyártásban, a kevésbbó tiszta az üveggyártás¬ 
ban alkalmazható. 
Szerző a perlittel, mint az üveggyártásra legalkalmasabb anyaggal kísérlete¬ 
zett és pedig a hollóházai (Abaujmegye) perlitből háromféle keverék szerint állí¬ 
tott elő üveget, u. m. : 
1. 70 s. r. perlit; 2 s. r. vasércz vagy tisztátalan barnakő; 41 s. r. mészkő ; 
7Vg s. r. homokkő. 
Ezen arányok szerint nyert üveg tisztán olvad. 
2. E kísérlethez a Hollóházával szomszédos radványi határban lévő ceri 
thium meszet alkalmazta következő arányok szerint: a) 70 s. r. perlit; 44 s. r. 
cerithium mészkő; 7 s. r. homok, b) 70 s. r. perlit; 44 s. r. cerithium mészkő; 
5 s. r. homok; 2 s. r. barnakő, vagy vasércz. 
Ezen üvegpróbák is tisztán olvadtak. 
3. Hogy a szerző az üvegkeverékben a homok hozzáadását is kikerülje, csak 
perlit és mészkő keverékéből állított elő üveget. 
Ezen üvegben a timföld valamivel több mint az előbbiekben, de minthogy 
ezen üveg is tisztán olvadt, valószínű, hogy a gyakorlatban szintén beválik. 
Mindezen üvegpróbák csekély vastartalmúk miatt világos színűek ; 2—3 cm 
vastag darabok meg teljesen átlátszók. 
A perlittel szépen sikerült kísérletek alapján ezt és a rhyolitot az üveggyár¬ 
tásra jól használhatjuk, mi annál fontosabb ránk nézve, mert rhyolit felső vidé¬ 
künkön sok helyen található. 
(A nyers anyagra és a belőle gyártott üvegre vonatkozó elemzéseket illető¬ 
leg az eredeti dolgozatra utalunk.) Loczka József. 
(19.) Petrik Lajos : A Seger-porczellán összetétele. (Művészi Ipar. III. évf. 
112. 1. Budapest, 1888. — Centralbl. f. Glas-Industrie u. Keramik. III. 
Jlirg. 1888. 105.) 
Bár az európai porczellángyártás igen nagy haladást mutat, azért e téren 
még mindig a chinaiak mögött állottunk, a mennyiben egyebek közt a színes por- 
czellánok és a tűzálló festékekkel díszített porczellán újabb időig még ismeretlen 
volt. Egyes gyárak foglalkoztak ugyan tűzálló festékekkel, de a nélkül, hogy kiváló 
eredményt tudtak volna mutatni. 
A sikertelenség oka az, hogy a közönséges európai porczellánt sokkal maga¬ 
sabb hőfoknál égetik, mint a chinaiak ; ezen nagy hőnél a festőfémélegek nagy 
része vagy elillan, vagy a redukáló égési termények hatása által színét változtatja. 
Minthogy pedig a porczellánt a magas hőmérséklet elérése czéljából rendesen 
redukáló lánggal égetjük, a festő fémélegeknek legnagyobb része tűzálló festéknek 
nem alkalmazható. 
Régen törekedtek már a földpátos vagy kemény porczellánt tömegében szí¬ 
nezni és tűzálló festékekkel díszíteni, s újabban is több gyár foglalkozott több¬ 
kevesebb sikerrel ezen kérdéssel, de a legszebb sikert Seger érte el. 
A Seger porczellánt körülbelül 300°-al alacsonyabb hőmérséknél égetik, mint 
a közönséges porczellánt, s minthogy ezen alacsonyabb hőfokot oxydáló lánggal 
is elérhetni, a tűzálló festékek számát Seger szaporíthatta. 
( 189 ) 
