FÖLDTANI KÖZLÖNY 
HAVI FOLYÓIRAT 
MAGYARORSZÁG FÖLDTANI, ÁSVÁNYTANI ÉS ŐSLÉNYTANI MEGISMERTETÉSÉRE 
S A FÖLDTANI ISMERETEK TERJESZTÉSÉRE, 
Megjelenik havonként két vagy három nagy nyolczadrét ívnyi tartalommal. A magyarhoni 
földtani társulat rendes tagjai 5 írt évi dij fejében kapják. Előfizetési ára egész évre 5 frt. 
XXI, KÖTET. 1891. OKTOBER-NOVEMBER. 10 11, FÜZET. 
A RESICZA-D0MÁN1 LIASZ KŐSZÉNBÁNYÁK ÉS KÖRNYÉKÉNEK 
GEOLÓGIAI VISZONYAIRÓL. 
Bene GÉzÁ-tól. 
(Egy táblával). 
A Resiczabányától — Krassó-Szörény megyében — délre fekvő Arsi- 
czahegy déli dűlője, illetőleg a dománi völgy alatt elterülő, liasz korbeli 
széntelepek a jelen század elejétől kezdve, különösen azonban 1855-től 
fogva — a midőn a jelenlegi Krassó-Szörény megyébe tartozó, hajdan ((bán¬ 
sági)) uradalom, mely 23,4 négyzetmyriaméternyi területet képvisel, a 
bányákkal és kohótelepekkel egyetemben a kincstárról az osztrák-magyar 
államvasúttársaság birtokába származott által — nevezetes bányászat tár¬ 
gyát képezik, a mennyiben kitűnő minőségű, kohászati czélokra előnyösen 
alkalmazott kőszenet szolgáltatnak. 
Régóta azon nézet uralkodik, miszerint ezen széntelepek az anina-stájer- 
laki telepekkel együtt ugyanazon medenczében, mégpedig ennek legészakibb 
öblében telepedtek le. E tekintetben a nézetek igen eltérők, de a tetemes 
kiterjedésű, mindkét helyen tett feltárásoknak daczára, sem teljes meg¬ 
egyezést a telepek között, sem azt, hogy ezen két helybeli előfordulás 
egyátalán összefüggésben nincsen, ez időszerűit biztosan állítani nem lehet. 
A dománi szénbányák hajdan főképen tárnabányászattal műveltettek, mely 
bányászati módszer a külfelület alakzata és a telepek fekvése mellett igen 
előnyös volt, míg a fejtések nem jutottak a dománi völgy talpa alá. De még 
ezen mozzanat bekövetkezése előtt mélyítettek előrelátó elődeink két aknát, 
ú. m. az Almásy-aknát Domán falu nyugoti és a Szécsen-aknát a falu 
keleti végénél. A nevezetesebb tárnák (Ferdinand, Károly, Herczeg és Caro- 
lina) szintjei a 60-as években teljes lefejtésre kerültek. 1852-ben a Berzava- 
Földtani Közlöny. XXI. köt. 1891. (191) 19 
