292 
BENE GÉZA: 
a fektt felé még megemlítendő egy, kevés cm vastag palaréteg, mely finom- 
szemű eonglomeratok közé van települve. Ezen pala sötét szürke, pikkelyes, 
finom leveles elválásü és íölismerhetetlen növényi maradványoknak bitume¬ 
nes agyagos halmazából áll. Megjegyzendő, hogy a Ferencz József-altárna 
1107 m-nyi hosszában sötét szürke palák is voltak föltárva; jelenleg a falazat 
rejti ezeket. A leírt vörös homokköveket a IvuDERNATSCH-féle «vörös homok¬ 
kövek » alsó emeletébe valóknak tartom. 
Liasz. 
A diasz és liasz közötti határ az altárnán még nehezebben állapítható 
meg mint a külszínen; mindazonáltal úgy látszik, hogy ezen határ az ü. n. 
2-ik szénteleptől a fekvőbe kb. 300 m-nyire fekszik. A liaszliomokkövek a 
fekvőbb rétegekben csillámdúsabbak. Conglomeratok az ü. n. 2-ik teleptől a 
fedő felé már nem fordulnak elő, és legdurvábbak ott, hol a fönnevezett 
határt gyanítjuk. 
A széntelepek száma kettő, de lígy vastagságuk, valamint az egyes 
telepeket képező szénpadok száma igen változatos. Ezen telepek sovány 
szenet szolgáltatnak, mely igen tiszta, hamutartalma 7—8% közt 
ingadozik. 
Az első vagy fedőtelep a bányák keleti részében, Lipót-akna területén 
egypadú, 1—2 m vastag; Szécsen- és Lipótaknák között szintén egypadu, 
de vastagsága némely helyen 2 m-nél is tetemesebb; Szécsen- és Almásy- 
aknák között, úgymint az Almásy-területen kétpadú, 0,7—1 m vastag fedő- 
paddal és 1,5—2,2 m vastag fekvőpaddal. 
A második telep még több változatosságot mutat. A Lipót-akna táján, 
hol igen közel, 10—15 m-nyire fekszik az első telei) feküjében, ritkán halad 
meg 0,7 m vastagságot és itt nem is miveltetik. Lipót- és Szécsen-aknák 
között 1,5—3 m vastag, egypadú, néha kétpadú. Szécsen-aknától nyugat 
felé a 2-ik telep nagy kiterjedésben három padban lép fel, mely padok 
összes vastagsága 5 m-t is túlhalad,* rendesen azonban 2—3 m közt inga¬ 
dozik, holott Almásy-akna alatt ezen telep vastagsága 0,7—I m-t tesz ki. 
A telepek dőlése nagyobbrészt déli, és eddig meg a legmélyebb szin¬ 
tekben is meredeknek találtatott. Szécsen-akna 4-ik mélyszintjében (324 m 
aknamélység) 50°-—60°-ra dőlnek, míg az altárna fölötti szintekben gyakran 
függőlegesen, sőt felbukva találtattak ezen széntelepek. 
Az első vagy fedőtelep fedője palás homokkő, fekvője csekély vastag¬ 
ságú palaréteg; ezt követi egy 30—70 m közt váltakozó összlete homok¬ 
köveknek és kevés paláknak, mire a 2-ik telep következik. A 2-ik telep 
fedőjén egy jellemző, majdnem mindenütt található agyagos váladéklap 
* Néhány méter csapásra 9 m vastag. 
(194) 
