T'.KNF, GÉZA : 
294 - 
gödnek, míg a sziláid padok teljesen megszűnvén, az egész kőzet minden 
összefüggést nélkülöző «futó palába# megy át, mely a levegő és víz befo¬ 
lyása alatt óriási nyomás kifejtése mellett duzzad és a mellett ép oly nagy 
mennyiségben ömleszt ki sújtó bányaléget, mint a széntelepeknek gázban 
legdúsabb részei. 
Ezen, valószínűleg a felső liaszba sorolandó pala fekvőrétegeiből, bol 
a pala még szilárd, táblás, szépen basadó padokban lép föl, még csupán 
egy példány növénymaradványt gyüjthettem, az is a megtartás igen hiányos 
állapotában. 
A «futó palák# fedője az alsó dogger. 
Barna jura vagy dogger. 
A dománi szénbányákban több helyen már számos évvel ezelőtt 
a fedőbe hajtott keresztvágatokkal meszes és agyagos márgapalák 
lettek feltárva. Ezen régibb feltárásokból azonban sem kőzetpéldányok, 
sem kövületek nem maradtak reánk. 1889-ben a Szécsen-akna keleti 
második mélyszintjéből, a Lipót-szállítóakna táján egy fedő keresztvágat 
ugyanezen képződményt tárta fel, honnan számos, de fájdalom általában a 
megtartás igen rossz állapotjában levő kagylómaradványokat gyűjtöttem. 
A mellékelt tábla a bányának és a nevezett keresztvágatnak metszetét ábrá¬ 
zolja J 3 h 12° 15' irányban, mely egyszersmind a keresztvágaton a márga¬ 
palák dőlési iránya. Ezen márgapalák dőlési szöge 35°—40°. A legfekvőbb 
rétegek vékony padokban lépnek fel. A kőzet psamnitos szövegű, sötét szürke, 
de világosabb mint a liaszkorbeli fedőpalák, törése palás-kagylós, kemény¬ 
sége 1—2, karcza fehér vagy barnás szürke, dörzsölés alatt agyagos szagot 
áraszt, sósav által heves pezsgés mellett részben oldható. Ugyanezen 
mélyebb jura-rétegeket a külszínen még nem találtam, mert kibúvásaik a 
Pasovicza- és Domán-völgyekben mindenütt fiatalkorú lerakodások alá van¬ 
nak rejtve. A jura fedőbb rétegei ugyancsak márgapalák, különösen a 
Dománból Lipót-aknán át a Szodol-völgybe vezető kocsiúton, és ez utóbbi 
völgyben nagy kiterjedésben észlelhetők. Ugyancsak itt látható, miszerint 
a rétegeknek Domán táján majdnem NyK-i csapása a Pasovicza-völgy 
/ 
vízválasztójánál aSzodol-völgy felé hirtelen, majdnem teljesen ED-re fordul, 
mi mellett a dőlés Ny-i, míg Dománnál D-i volt. Az igy képezett teknőnek 
nyugati fele, mely a Dománból Krassovára vezető úttól Ny-ra volna kere¬ 
sendő, nem ismeretes. A Szodolvölgy K-i oldalán, Kuptore falú alatt úgy a 
/ 
jura-rétegek, mint az itt kis vastagságú liasz-rétegek az említett ED-i csa¬ 
pást! ághoz anticlinálét képeznek, úgy hogy ott a csapás közel ED és a 
dőlés Efelé irányult; ez utóbbi teknőszélnek synclinále-ja, mely Székül 
táján volna keresendő, szintén ismeretlen. Ismeretes dolog, hogy a liasz 
letelepülése a most leírt jurakorbeli rétegekkel megegyezik ; a György-akna 
(196) 
