A KESIOZA-DOMÁNT LIASZ-KŐSZÉNBÁNYÁK. 
299 
Krétakorbeli kőzetek. 
Ha a Nermetli-völgyet a Krassovára vezető útnál elhagyjuk és a völgy 
északi oldalán felhágunk, a magaslatnak körülbelül fél magasságában egy¬ 
néhány kisebb kőbánya tűnik fel, hol mészkövek vannak feltárva. Hogy 
ezen helyet a Krassovára vezető útra közelebb vonatkoztatva jelöljük meg, 
megemlítjük, hogy a 6-ik kilométerkőtől kevéssel északra kell a, kocsiutat 
elhagynunk, hogy Ny-i irányban haladva a kőbányákhoz jussunk. 
A csekély vastagságú televényföld alatt 0,5—0,6 m vastag sötétvörös 
mészkőpad van, igen laposan települve. Ez tele van rosszul megtartott 
kagylókkal és apró requieniákkal. Ezen mészkőpad alatt egy világos szürke, 
igen kemény, finomszemcsés mész terül el. mely belylyel-közzel szinte hem¬ 
zseg a requieviánák majd világos vörös, majd hófehér kőmagvaitól, melyek¬ 
nek két fele rendesen szét van válva, calcittal gyakran bevonva. A requienia 
teknői néha szarvacskáikkal úgy egymásba vannak kapaszkodva, hogy igen 
nehéz egyes példányokat a kőzetből kiütni; sok kísérlet és nagyobb meny- 
nyiségű darabok gyűjtése után végre mégis sikerült egy-két feles alakot 
kifejtenem. 
Ezen képződményt T. Both úr nyomán a krassó-szörényi hegység 
krétakorú lerakodásainak Böcikh igazgató úr által megkülönböztetett három 
csoportja középsőjébe sorolom. 
Ha innen a kocsiútra visszatérünk és Domán felé megyünk, kb. 
20 m-el E-ra az 5-ik kilométerkőtől a kocsiút bevágásában egy márgás por¬ 
hanyó mészkőrétegre találunk, mely körülbelül 180 m bosszúságban követi 
a kocsiutat és l h 0° csapás mellett 52°—58°-al Ny felé dől. 
Ezen márgás mész zöld, zöldes sárga, belylyel-közzel zöldes barna 
palás elválású, a mellett homokosán érdes szövegű, kövületeknek nagy 
mennyiségét és mindenféle nemét látszik tartalmazni. 
Találtam itt több, már szabad szemmel is látható körüli ágacskákat 
1888-ban és ez évben is egy-egy echinoid (Pseudodiadema ?) kőmagvát — 
különösen szép a legutóbb feltalált —, továbbá többféle igen szépen 
megtartott rynchonellát , terebratulát és végre több alectnyomiát. Eryncho- 
nellák és terebratulák erősebb esőzések után szép számmal találhatók a 
kőzetből kimosva az út szélén és az árokban. 
A leirt, nyílván krétakorbeli, valószínűleg Urgo-Aptiev emeletbeli 
márgás mészpala a Nermetb-völgyből említett világos szürke és fehér, vilá¬ 
gos vörösen erezett (foraminiferás ?) tömeges mészkőre van települve; 
fedője pedig ép oly neocom- mészkő, mint a melyben a requieniák fordulnak 
elő t. i. «rudisztamész». 
Ez utóbbi mészkő a Domán- völgyben a 
( 201 ) 
3- és 4-ik kilométer között 
