BENE GÉZA: A RESICZA-DOMANYI LIASZ-KŐSZÉNBÁNYÁK. 
300 
különösen a felső malom táján a patak medrét képezi. Nagy requieniák 
találhatók a felső malomnál, hol igen gyakoriak, és kisebb példányok töre¬ 
dékei, de már csak elvétve még a Szlamina-tárna közelében. Különben 
kiemelhetjük, hogy a felső malomból Resicza felé húzódó «rudisztameszek» 
némikép különböznek azoktól, melyek a nermethvölgyi kőbányákban vannak 
föltárva. A dománvölgyi «rudisztameszek» szürkék, hasadásuk kagylós, 
alapanyaguk tömött, vízbe mártva májszerű, kocsonyás calciterek és fészkek 
nőtték át; a nagyítóval fehér zárványoksötétebb kéreggel (foraminiferák?) 
láthatók benne. 
Egyes helyeken a kőzet egészen fekete és porhanyó; ilyenkor rende¬ 
sen oolithos, még pedig durván oolithos, mogyoró nagyságú gumókból lévén 
összetéve. Már a felső malom közelében látható a tömeges (nem oolithos) 
mészkőnek szabálytalan foltozása vörös színnel; közel a 3-ik kilométernél 
a mészkő festése a patak mindkét partján is keresztben húzódik, és a kőzet 
itt számos hófehér calciterektől eltekintve egészen sötét vörös (friss törésen). 
Ezen vörös mészkő szintén oolithos, de finomszemcsés. Ügy látszik, hogy 
az egész kőzet foraminiferák maradványaiból áll. Ezen kőzet egyes zónák 
alakjában a Szlamina-völgy torkolatáig szemlélhető; ott ismét májszerü 
tömött, szürke mészkőbe megy át. 
A beszüntetett Szlamina-tárnától kb. 40—50 m-nyire dél felé a patak 
medrében egy szintén világos szürke, likacsos, levelesen hasadó mészkő lép 
fel, melyben a föntebb leírt sötétebb szürke mészkőhöz hasonló zárványok 
fordulnak elő calciterek között. A sötét, zárványszerűleg betemetett mész¬ 
kőben foraminiferák, a vállapokon pedig igen szép, laposan csomós, sugaras 
koraitok láthatók. Ezen mészkőből, szintén a sötét és világos változványok 
válólapjai közül egy gyönyörű, diónagyságú rynehonellá-t ütöttem ki. Köz¬ 
vetlenül a Szlamina-tárnával szemben az 1889 évi julius hóban egy rend¬ 
kívül erős zivatar után a patak medre kimosatván, ott sárgás mészkő tárult 
fel, melyen egy valóságos korallpadot találtam. 
A Szlamina-tárnától E felé a mészkő mindinkább kristályosabb lesz, 
de itt sok kutatásnak daczára semminemű kövületet nem találtam. Az Ogas 
Gropi nevű árokban aprószemü, világos sárgás szürke oolithos mészkövet 
találtam. 
A Román-Kesicza fölötti Gól-begyen viaszsárga, calciteres, kagylós 
liasadású; a Resiczabánya fölötti Keresztbegyen szürke, erősen kristályos 
mészkövek fordulnak elő. Mindkettőt számos kutatásaim után paheonto- 
logiailag teljesen meddőnek mondhatom. Az itt leirt mészkövek kétségen 
kívül a kréta-systemába sorolandók. 
