304 
H. HÖFER : 
Az elemzési eredményekből itt sem lehet semmiféle összefüggést a nitrogén 
és C0 3 , illetőleg ezek oxygentartalma közt felismerni. így pl. a legnagyobb nitro- 
gentarta lomnak (2. elemzés) a majdnem legkisebb C0 2 felel meg. Itt is arról kell 
meggyőződnünk, hogy a nitrogén nem a levegőből választathatott ki C0 2 kép¬ 
ződése következtében, hanem hogy a gázoknak összes alkatrészeit állati organis- 
musok elbomlási terményeinek kell tekinteni. 
Ezek közt különösen a Torrente Sillaro földgázának elemzése annál is 
inkább érdekes, mert sethyljodid eddig más földgázban nem volt kimutatva. E föld¬ 
gáz újólagos elemzése nagyon ajánlatos volna. 
Dr. Engler udvari tanácsos,* ki tudvalevőleg az egyáltalában geológiai 
okok adta feltételek betartása mellett, melyeknél a kőolajnak képződnie kellett, 
halzsír és más állati zsirokból mesterséges kőolajat állított elő, melyből fractionált 
destillatió által az ismert amerikai kereskedelmi czikkhez egészen hasonló tulaj¬ 
donságú világító olajat (Petroleum) nyert, ami dr. M. Albrecht-oí arra indította, 
hogy hamburgi gyárában néhány ezer kagyló és tengeri halat száraz destillátiónak 
vessen alá, melynél tényleg szintén ammóniák- és nitrogéntartalmú organikus 
bázisok keletkeztek, de ezen alkatrészek vízben könnyű oldhatóságuknál fogva 
rendesen tökéletesen elmosattak. Engler szerint a nitrogén hiánya a természetes 
kőolajban könnyen megmagyarázható, sőt az itt figyelembe jövő állati testek 
tekintetbe vételével tulajdonképen szükséget képez. Ez állatok puha, húsos része 
nitrogéntartalmú részből és nitrogenmentes zsírból áll. A nitrogéntartalmú anyag 
gyors rothadásnak és bomlásnak van alávetve, míg a zsír kiváló állandósága által 
tűnik ki. Erre való bizonyítékunk a régi sírokban az úgynevezett hullaviaszban 
van, továbbá a fosszil csontok zsírtartalmában pl. a Bison americanus csontjaiban. 
v. Gümbel ** főigazgató múlt nyáron igen érdekes értekezést tett közzé a 
«Gazelle» által gyűjtött tengeri fenékpróbákon tett vizsgálatairól; ezen 500 méter¬ 
nyi és nagyobb mélységből származó próbákban zsírgolyócskákat talált, melyeknek 
jelentőségét a kőolaj eredetét illetőleg szintén tökéletesen méltányolta. Minthogy 
saját tapasztalásomból tudom, hogy ily fenékpróbákat oly módon vesznek, hogy egy 
a fenekén fagyúval bekent súlyra iszap rakódik, miáltal zsír jut a próbába, úgy a 
«Gazelle» próbavételi módja felől kérdezősködtem az említett nagyérdemű geolog- 
és bányásznál; szives közlése szerint azonban a zsír semmi esetre sem ered a 
próbavevő készüléktől. A tengeri iszapban az állati organismusok több-kevesebb 
hullaviasza még most is összegyűlhetik. Ezen körülmény a kőolajnak a nuinmu- 
litrétegekben való gyakori előjövetelére önkénytelenül is emlékeztet bennünket. 
Tekintve az állati testek nitrogéntartalmú részének könnyű, és a nitro¬ 
genmentes (zsii'os) részének nehéz bomlékonyságát, az előbbi bomlása gyakran 
már nagyon előrehaladt, sőt talán be is fejeződött, mielőtt az utóbbié kezdetét 
vette. A légalakú nitrogéntartalmú bomlási termények ily módon a likacsos kőzet¬ 
ben valahol összegyűlhettek, mielőtt a zsír elbomlása, tehát a tulajdonképeni 
kőolajképződés megkezdődött volna. 
* Erdői und Erdgas. Vortrag gehalten in dér Gesellschaft deutscher Natur- 
forscher und Aerzte in Breinen, 1890. 
** Die min. geol. Beschaffenlieit dér auf dér Forschungsreise S. M. S. «Gazelle» 
gesammelten Meeresgrund-Ablagerungen. 
(- 06 ) 
