IRODALOM. 
307 
van mentve. Hiszen sz. is köszönetét mond könyvében praeparatorainak, s méltán 
is, mert a tudományos dolgozásnak ilyeténvaló megkönnyebbítése adott újabban 
ismét lendületet a bacillariaceák tanúlmányozásának. 
A következő' petrographiai-geologiai részben bemutatja sz. a bacillariacea- 
tartalmú lerakodásokat, melyeket vizsgálnia módjában volt. Sz. a magyar félsós 
vizi lerakodásokat Abauj-Szántó, Aranyos (Abaujm.), Czekeháza (Abaujm.), Csip¬ 
kés (Sárosm.), Erdőbénye (Zemplénin.), Felménes (Aradm.), Gyöngyös-Pata (He- 
vesm.), Kavna (Aradm.), Szokolya (Hontm.), Szűcsi (Hevesm.), Szurdok-Püspöki 
(Hevesm.), Tálya (Zemplénin.), valamint a Bory-i (Hontm.) és Bremiai (Aradm.) 
tengeri eredetű bacillariacea-tartalmú kőzeteket a szármáta emelethez sorolja, míg 
a nagy-kürtösi márgát a mediterránhoz számítja. Az itt analysált orosz telepek 
közül Ananino a kréta-korból való, míg a Kusnetzki a triászhoz tartozik. 
A sz. által vizsgált félsósvizi kőzetek a következők: 
1. Ragadópala Abanj-Szántóról. Csak apró formákat rejt. Nitzschia Frustulum 
Grun. az uralkodó faj. 
2. Ragadópala Aranyosról (Abaujm.). Sok, de többnyire apró formákban 
dús, Nitzschia Frustulum Grün., Fragilaria hituminosa n. sp. stb. 
3. Csiszolópala és trippel Czekeházáról (Abaujm.). Az Amphora, Navicula 
és Synedra nemek az uralkodók. 
4. Csiszolópala Csipkésről (Sárosm.). Kevés és apró alakokat rejt. 
5. Ragadópala Erdőbényéről (Zemplénin.). Sok szép alakban gazdag. Ural¬ 
kodók a Fragilaria és Nitzschia nemek meg az Epithemia erucafonnis Pánt. 
6. Ragadópala Felménesről (Aradm.). Jobbára apró Fragilariák találhatók 
benne, aztán Epithemiák és Navicula sculpta E. 
7. Bacillariás kőzetek Gyöngyös-Patáról (Hevesm.): 
a) Menüit, csak egészen szétroncsolt héjakat talált benne sz. 
b ) Ragadópala. Pompás nagy alakokat nyújtott, p. Navicula halionata Pánt., 
Surirella costata Neup. stb. 
c) Bitumenes, meszes márga. Könnyen oldódik savakban s pompás alakok 
lesznek szabaddá, ezek közül uralkodók : Nitzschia hituminosa. n. sp., Navicula 
Szabói n. sp., N. bivittata n. sp., N. interrupta Ktz. var. fossilis n. v., N. halio¬ 
nata Pánt., N. Yarrensis Grun., N. Iíeerii n. sp., N. hituminosa n. sp., Surirella , 
rotunda Pánt., S. costata Neup., Fragilaria hituminosa, n. sp. 
d) Bitumenes mész. Különösen jellemző a Stephanodiscus matrensis n. sp. 
tömeges előfordulása. 
8. Ragadópala Kavnáról (Aradm.). Synedra fajok alkotják, köztük elszórtan 
Naviculák , Melosirák s a szép Stephanodiscus biharensis. 
9. Ragadópala Szokolyáról (Hontm.). Túlnyomóan Surirella, striatula 
E.-ből áll. 
10. Cerithiummész Szűcsiről (Hevesm.). Pompás alakokat rejt, különösen 
uralkodók a Surirella rotunda Pánt. 
1 I. Bacillariaceás kőzetek Szurdok-Püspökiről (Hevesm.): 
a) Menilitpala. Surirella costata Neup. a domináló faj. 
b) Bitumenes meszes márga. Tartalmából főleg a Navicula heterojiexa n. sp., 
az Amphora genus, Surirella costata Neup. említendők. 
(209) go* 
