IRODALOM. 
314 
Az egyes mért élszögekből néhány a következő : 
loT i > 
: (0112) = 
obs. 
370 o27 , 
37° 
calc. 
27' 
30" 
löTl) 
: (2131) = 
29 
1 
29 
1 
40 
2131) 
: (31 21) = 
35 
35 
35 
35 
44 
2131) 
: (40 41) = 
19 
24 
19 
24 
4 
1011) 
: (4150) = 
10 
18 
10 
24 
4 
1123) 
: (01T2) = 
14 
40 
14 
19 
30 
1011) 
: (21 34) = 
15 
57 
10 
29 
50 
Számításainak alapjául a szokott: (3 Ol 1): (1101) = 74° 55' érték szolgált. 
Végezetül megemlíthetjük még, hogy szerző egy aprócska, igen világos sárga 
színű budai őrm/f-kristályt is megvizsgált, melyen a barytnak MiLLER-féle helyze- 
tében a 
következő 
formákat határozta 
meg: e. ( 
(OOI).oP, 
m.( 110).ooP, b.(0l0). 
00 P 00 
0 . (011). 
Poo és z. (111). P 
m : 
m 3 = (110) : (T10) 
obs. 
= 101° 34' 
calc. (Miller) 
101° 40' 
[4] 
m : 
z = (110) : (111) 
= 25 
3 / f*a 
25 42 
h : 
0 = (010) : (011) 
= 37 
27 
37 18 
A 
kristály, 
mint átalában az 
idevaló 
baryt, a 
c lap szerint táblás volt, 
melyet az oldalon az első oszlop határolt, úgy hogy a többi elsorolt formák csak 
mint apró lapok termettek. Vizsgálatait szerző a budapesti egyetemi ásványtani 
intézetben végezte. Dr. Schmidt Sándor. 
(23.) K. Karlovszky Geyza : Néhány újabban kristályosított vegyidéiről. 
(Pótfüzetek a Természettudományi Közlönyhöz. Az 1889. évi XXI. kötet¬ 
hez, 40—43. 1. Budapest.) 
Az úgynevezett oldhatatlan vagyis közömbös oldószerekben nem oldódó 
testek kristályosítására szerző a ÜREVERMANN-féle módszerhez elvi tekintetben 
analóg úton a lassú chemiai hatás használatával úgy járt el, hogy az egymásra 
ható oldatok egyikét magas üveghengerbe öntötte és fölébe óvatosan, nehogy 
vele keveredjék, vastag réteg vizet töltött s erre megint óvatosan a másik oldatot 
öntötte reá. E művelethez természetesen szükséges kellék az, hogy az egyik oldat 
a víznél súlyosabb, a másik pedig könnyebb legyen. így azután a két föloldott 
test bizonyos idő múltával a vízrétegen keresztül egymással keveredik (diffusio), 
a chemiai hatás megtörténik és a keletkező oldhatlan test kiválik, még pedig ha 
az elválasztó vízréteg jó vastag, akkor igen lassan és így egyúttal többé kevésbbé 
szépen termett kristályokban. így szerzőnek a következő testek kristályait sikerült 
előállítani, melyeket kristálytani tekintetben dr. Krenner József vizsgált meg. 
I. POhVíg [NH 4 ]. OEPO, mely Struvit névvel mint ásvány is ismeretes; 
ennek ily módon termelt kristályai szintén az ismert rhombos rendszerbeliek, a 
sajátságos hemimorphiával. 
( 216 ) 
