IROÖAlOM. 
315 
2. As0 4 Mg [NH 4 ]. GH 2 0. Kristályai a föntebbi phosphátéival isomorpliok, 
táblásak vagy oszloposak. E két test kristályosítására csaknem egy évi idő kellett. 
3. C 2 0 4 Ba. Ií 2 0. Vékony, tűszerű, a symmetria tengelyhez normális irány¬ 
ban megnyúlt monosymmetriás kristályok, melyeket jellemzően egy piramisos 
forma határol; a kristályok egy harántlap irányában kitünően hasadnak. 
í. A normális strontiumoxalát kétféle kristályokban vált ki, és pedig túl¬ 
nyomó számban asymmetriás táblák, kívülük pedig még tompa tetragonális pira¬ 
misok termettek. A kristályok csekély mennyisége elemzésre elegendő nem volt 
és így csak valószínű, hogy az asymmetriás kristályok egy, a tetragonálisak pedig 
3 molekula kristályvizet tartalmaznak, miután, mint szerző közli, kiderült, hogy 
a tetragonalis piramisok a 3 molekula kristályvizet tartalmazó normális calcium- 
oxalát kristályokkal isomorpliok. 
5. A normális calciumoxalát csak tökéletlen kristályokban vílt ki, melyeket 
meghatározni nem lehetett. 
Az elsorolt kristályokat szerző úgy termelte, hogy az illető sót sósavban 
feloldotta és ez oldatot üveghengerbe öntve, föléje vastag vízréteget, e fölé pedig 
nagy mennyiségű ammónia oldatot öntött. 
6. A K 2 PtCl 0 azonban más úton termett, mivel az elegyítendő oldatok a 
víznél súlyosabbak voltak. Itt elválasztó rétegül a chlornatriumnak mérsékletesen 
concentrált vizes oldatát használta szerző. Az üveghengerbe ekkor alulra platina- 
ehlorid-oldatot, reá konyhasó oldatot és legfelül chlorkálium oldatot öntött, 
valamennyit a kellő concentrálásban, hogy ebbe a sorrendbe megálljának. Az így 
termelt kálium-platina-clilorid szabályos rendszerbeli oktaéderekben vált ki. 
Munkálatát szerző a budapesti tudomány-egyetem első vegytani intézetében 
végezte. Dr. Schmidt Sándor. 
(24.) Bielz E. A.: Die in Siebenbürgen vorkommenden Minevalien und, 
Gesteine. (Verla. u. Mittheil. d. Siebenb. Ver. f. Naturwiss. in Hermann- 
stadt. Bd. 39. 1889. p. 1—82.) 
Terjedelmes munka ez, mely első fejezetében jobbadán az erdélyi ásványok 
egyes termőhelyeinek felsox-olását tartalmazza. A második fejezetben az erdélyi 
hegyeket formáló kőzeteket taglalja szerző, hasonló de jobban leíró móddal. ABC 
rendben közölt register fejezi be a munkát, melynek részleteibe természetesen e 
helyütt nem bocsátkozhatni. Dr. Schmidt Sándor. 
(25.) Koch Ferencz : Budapest környékéről való alaktalan ásványok vegyi 
elemzése. (Vegytani Lapok, V, 1887. 9—11. 1.) 
A megvizsgált sárgás mézgaszerű és fehér krétanemű ásványok a Fehérhegy¬ 
ről a vasúti alagút felett átvezető út azon helyéről valók, hol a budai márga az 
alatta fekvő dolomittal érintkezik. Az érintkezésen a márga vörösbarna-barnasárga 
likacsos anyaggá változott és benne a szerzőtől már korábban megvizsgált máj- 
barna ásvány vastagabb, a mézga kinézésű sárgás ásvány vékonyabb ereket^ a fehér 
krétanemtí pedig inkább kisebb-nagyobb gumókat formál. 
(217) 
